# data[].attributes.headline
Hvordan påvirker de sociale medier unges selvtillid og selvværd

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirker de sociale medier unges selvtillid og selvværd

# data[].attributes.headline
Er der forskel på hvordan de sociale medier pårvirker dreng og piger

# data[].attributes.subject
Er der forskel på hvordan de sociale medier pårvirker dreng og piger

# data[].attributes.headline
Hvilke konsekvenser har de sociale medier på kroppen

# data[].attributes.subject
Hvilke konsekvenser har de sociale medier på kroppen

# data[].attributes.headline
Hvorfor påvirker de sociale medier os om hvordan en rigtig krop skal se ud

# data[].attributes.subject
Hvorfor påvirker de sociale medier os om hvordan en rigtig krop skal se ud

# data[].attributes.headline
Samtale med nogle 3G både piger og drenge 

# data[].attributes.subject
Samtale med nogle 3G både piger og drenge 

# data[].attributes.body
vi skal få lavet spørgsmål til dem + fundet tids punkt og billeder

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sociale medier fylder stadigt mere i hverdagen - ikke mindst for unge. Tre ud af fire 13-23-årige bruger dagligt sociale medier som Facebook, Instagram og TikTok, og de unge oplever generelt, at det forventes af dem, at andre kan kontakte dem via sociale medier.

Sociale medier påvirker unges vaner, sprog og relationer og spiller en afgørende rolle i deres relationer og udviklingen af deres identitet. Brug af sociale medier indebærer også risici, som gør det nødvendigt, at unge lærer at bruge medierne på en måde, som hverken skader dem selv eller andre. Et eksempel herpå er en omfattende sag fra januar 2018, hvor over 1.000 unge blev sigtet for at have overtrådt straffelovens paragraf om distribution af børneporno, fordi de havde delt seksuelt krænkende video- og billedmateriale med en dreng og en pige på 15 år. Børn og unge har brug for, at de voksne interesserer sig fordomsfrit for deres liv på sociale medier og hjælper dem til at forholde sig kritisk og sætte grænser i deres digitale færden. Forskning peger på en mulig sammenhæng mellem børn og unges forbrug af sociale medier og deres oplevelse af at mistrives, være stressede og ensomme, og undersøgelser indikerer en social skævhed i brugen af digitale medier.

Eksperiment: En 1.g-klasse måtte undvære sociale medier i 48 timer. DR Nyheder udsatte i 2015 en gymnasieklasse for at undvære sociale medier i to døgn for at teste, hvor afhængige de egentlig var.

# data[].attributes.attachment_link.description
De sociale medier er blevet et fast omdrejningspunkt i børn og unges liv. Det kan være sjovt og underholdende, men kan også give ubehagelige oplevelser og forstærke følelsen af mistrivsel, stress og ensomhed.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dårlig søvn, stress og ensomhed.

Den mentale mistrivsel blandt unge er desværre stigende.

Det viser en rapport om mental sundhed og sygdom hos børn og unge i alderen 10 til 24 år, som Vidensråd for Forebyggelse udgav i november 2020.

Og så er resultaterne endda fra tiden, før coronapandemien, hjemmeundervisning og aflyste festligheder gjorde det endnu sværere at være et ungt, socialt menneske i udvikling.

Men hvordan kan det egentlig være, der i dag er så mange unge, der kæmper med deres psyke?

Er det det høje forbrug af internettet og sociale medier, som er skurken?

Mere end en folkesygdom

En tredjedel af de 16 til 24-årige føler sig stressede, mens fem procent af alle gymnasieelever føler sig nedtrykte hver dag.

Det fortæller Pia Jeppesen, formand for arbejdsgruppen bag rapporten og klinisk lektor på Københavns Universitet.

Når børn og unge oplever dyk i den mentale sundhed, er det ikke kun et problem her og nu i deres hverdag.

På sigt kan det nemlig føre til psykiske sygdomme, som kan påvirke dem resten af livet ifølge Pia Jeppesen, der også er seniorforsker og overlæge på Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center, Region Hovedstaden Psykiatri.

I afsnittet af Brainstorm ovenfor dykker værtsduoen Jais og Asbjørn sammen med Pia Jeppesen ned i rapporten og de mulige årsager til dens nedtrykkende resultater.

De får også hjælp af Stine Liv Johansen, formand for Medierådet for børn og unge og lektor ved Center for Børns Litteratur og Medier på Aarhus Universitet.

Ifølge Pia Jeppesen er det ikke længere dækkende at beskrive mental mistrivsel og psykisk sygdom som en folkesygdom - det er ganske enkelt blevet normalen.

Og de unge er altså i den mest udsatte alder for at få stillet en psykisk diagnose.

Derfor fortæller Pia Jeppesen i Brainstorm-podcasten, at vi bør blive bedre til at tale om, hvordan vi opretholder mental sundhed og plejer vores psyke - også når det kommer til vores brug af medier.

Måske burde det endda komme på skoleskemaet.

Sociale medier gøres til syndebuk

I mange af de debatter, som florerer i medierne, hører vi ofte om, at de sociale medier er en af de helt store årsager til den mentale mistrivsel blandt unge.

Men ifølge Stine Liv Johansen er debatten alt for unuanceret, og det giver ikke mening bare at pålægge de sociale medier al skylden.

Hun påpeger endda, at flere sammenhænge viser, at sociale medier har en overvejende positiv betydning for langt de fleste unge.

Ser vi på de unges brug af sociale medier, er den mentale mistrivsel størst blandt dem, der bruger medierne henholdsvis allermest og allermindst, mens de, der deltager aktivt på de forskellige platforme, faktisk ser ud til at have det bedst mentalt.

Vil du også gerne høre mere om, hvordan det hænger sammen?

Så lyt til afsnittet af Brainstorm, og bliv meget klogere på rapporten, og hvorfor mental trivsel i ungdomsårene er så vigtig og kan have stor betydning for resten af vores liv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unge føler mere stress, ensomhed og nedtrykthed - skyldes det sociale medier?

# data[].attributes.attachment_link.description
Dårlig søvn, stress og ensomhed. Den mentale mistrivsel blandt unge er desværre stigende. Det viser en rapport om mental sundhed og sygdom hos børn og unge i alderen 10 til 24 år, som Vidensråd for Forebyggelse udgav i november 2020.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
AFTENKLUBBEN

Pres, ansvar og sociale medier med Kristine Sloth

Episode beskrivelse

Hvordan påvirker det almindelige unge mennesker at have 10, 50, eller over 100.000 følgere på de sociale medier? Og hvordan forbereder man sig til at have sådan et talerør, så man i sidste ende kan kommunikere på en etisk og forsvarlig måde? Daniel Cesar taler med en af de store danske influencere Kristine Sloth, som har 204.000 abonnenter på youtube og 358.000, som følger hende på instagram.

Denne episode er fra AFTENKLUBBEN

NOVA er ejet af Bauer Radio Limited. NOVA er en del af RadioPlay

# data[].attributes.attachment_link.title
Pres, ansvar og sociale medier med Kristine Sloth - AFTENKLUBBEN - NOVA

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan påvirker det almindelige unge mennesker at have 10, 50, eller over 100.000 følgere på de sociale medier? Og hvordan forbereder man sig til at have sådan et talerør, så man i sidste ende kan kommunikere på en etisk og forsvarlig måde?

# data[].attributes.attachment_link.description
I en typisk 8. klasse i Danmark har 30 pct. af pigerne og 13 pct. af drengene lav livstilfredshed. Den psykiske trivsel falder op gennem skolealderen, særligt blandt piger.

# data[].attributes.body
vi mangler bare og finde ud af om det er mandag eller tirsdag,
men tidpunkt er kl.10.
+ vi mangler spøgesmål

# data[].attributes.headline
ikke på den måde en reklame men det med at der har en betydning for noget (sociale medier)

# data[].attributes.subject
ikke på den måde en reklame men det med at der har en betydning for noget (sociale medier)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mange unge føler i dag, at de skal være perfekte for at få succes og kunne være glade i deres liv.

Men perfektion er en illusion og har store negative konsekvenser for de unges mentale helbred.

Sådan siger Thomas Curran, der er adjunkt på Department for Health på University of Bath i England, i en Ted Talk fra november 2018.

"De unge har fået en idé om, at der findes et perfekt liv. Intet er uden for rækkevidde, hvis bare man vil det nok. Det er den amerikanske drøm, hvor hårdt arbejde altid lønner sig," siger han i videoen.

LÆS OGSÅ: "Unge i dag er ikke narcissister - de er pressede"

TED Talks på ForskerZonen

Psykiske lidelser i kølvandet på perfektionisme

Sådan er livet bare ikke. Det er fyldt med fejl og imperfektion, mener Thomas Curran og påpeger, at det i høj grad er samfundet, der er med til at tynge de unge med stigende krav til at gøre det godt i alle livets aspekter.

Men et liv, hvor man konstant stiler efter at præstere til UG, er vejen til psykiske problemer og mistrivsel, ifølge forskeren:

"I takt med, at ideen om perfektionisme er blevet sådan en indlejret del af samfundets normer, ser vi en alarmerende stigning i unge med psykiske problemer. Det er både depression, angst og anoreksi, der er følgevirkninger af overdrevne perfektionistiske træk," siger han.

Det er især på sociale medier, at man tydeligt ser tendensen til, at image betyder næsten alt for de unge.

"Bare man fremstår perfekt, så er det ligegyldigt, om det er virkeligt eller ej," siger Thomas Curran og uddyber:

"Flere unge har en forestilling om, at hvis de bare får nok følgere på Instagram, præsterer godt i skolen, eller ligner hende stjernemodellen, så bliver de lykkelige. Men hver gang de når et mål, stiger usikkerheden igen, og de begynder at stræbe efter et nyt mål, der i sidste ende skal ende i perfektion."

LÆS OGSÅ: Unge ønsker hjælp til at droppe cigaretterne

Tre elementer i perfektionisme

Thomas Curran fremhæver to canadiske forskere, der i 1980'erne fandt en måde at måle perfektionisme på. De mener, at følgende hovedelementer hører til at være perfektionist:

1. Selvorienteret perfektionisme: Det irrationelle mål om at være perfekt - jeg stræber efter at være så perfekt som muligt.

2. Socialt betinget perfektionisme: Fornemmelsen af, at det sociale miljø er meget krævende - jeg føler, at andre kræver for meget af mig.

3. Anden orienteret perfektionisme: Man har urealistiske standarter for andre mennesker. Hvis jeg beder nogen om at gøre noget, forventer jeg, at det bliver gjort perfekt.

"Det værste element af perfektionisme er den, vi som samfund pådutter hinanden. Ideen om, at alle forventer, at man er perfekt, har en høj sammenhæng med psykiske lidelser," fortæller Thomas Curran.

Desværre er netop dette element steget markant hos de unge i løbet af de seneste 25 år, viser hans analyse af data fra 40.000 collegestuderende fra Canada, USA og England.

"Der er stadig håb"

Selvom det hele lyder trist og uoverkommeligt, er der stadig håb, mener Thomas Curran.

Men det kræver, at vi tager et fælles ansvar og ændrer strukturer i samfundet, der fordrer perfektionskulturen:

"Hvis vi bliver ved med at lære unge mennesker, at lykken følger perfektionismen, så dømmer vi dem til et liv med fortvivlelse og håbløshed. Vi skal i stedet lære dem, at i en kaotisk verden, vil livet ofte slå os ud, men det er okay. Vi skal lære dem at nyde imperfektionen som en normal og naturlig del af hverdagen," slutter han.

Du kan få meget mere viden om perfektionskulturen hos unge i videoen øverst i artiklen.

LÆS OGSÅ: Forskere: Giv børn tilskud til psykolog og spar penge

# data[].attributes.attachment_link.title
Forsker: Vi skal lære de unge at nyde det uperfekte

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange unge føler i dag, at de skal være perfekte for at få succes og kunne være glade i deres liv. Men perfektion er en illusion og har store negative konsekvenser for de unges mentale helbred. Sådan siger Thomas Curran, der er adjunkt på Department for Health på University of Bath i England, i en Ted Talk fra november 2018.

# data[].attributes.attachment_link.title
Perfektionisme | Børne og UngdomsPsykologisk Praksis

# data[].attributes.attachment_link.description
Børn og unge med perfektionisme stiller urealistiske høje krav til sig selv. Det kan ende med angst og depression, når de higer efter at være perfekte

# data[].attributes.body
idag har vi været i Tåsinge og snakke med Susanne og har stillet nogle spøgesmål og det sociale og unge og dens påvirkning.
Lærke og jeg mødes her sener og får skrevet til vores fremlæggelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mange unge føler i dag, at de skal være perfekte for at få succes og kunne være glade i deres liv.

Men perfektion er en illusion og har store negative konsekvenser for de unges mentale helbred.

Sådan siger Thomas Curran, der er adjunkt på Department for Health på University of Bath i England, i en Ted Talk fra november 2018.

"De unge har fået en idé om, at der findes et perfekt liv. Intet er uden for rækkevidde, hvis bare man vil det nok. Det er den amerikanske drøm, hvor hårdt arbejde altid lønner sig," siger han i videoen.

LÆS OGSÅ: "Unge i dag er ikke narcissister - de er pressede"

TED Talks på ForskerZonen

Psykiske lidelser i kølvandet på perfektionisme

Sådan er livet bare ikke. Det er fyldt med fejl og imperfektion, mener Thomas Curran og påpeger, at det i høj grad er samfundet, der er med til at tynge de unge med stigende krav til at gøre det godt i alle livets aspekter.

Men et liv, hvor man konstant stiler efter at præstere til UG, er vejen til psykiske problemer og mistrivsel, ifølge forskeren:

"I takt med, at ideen om perfektionisme er blevet sådan en indlejret del af samfundets normer, ser vi en alarmerende stigning i unge med psykiske problemer. Det er både depression, angst og anoreksi, der er følgevirkninger af overdrevne perfektionistiske træk," siger han.

Det er især på sociale medier, at man tydeligt ser tendensen til, at image betyder næsten alt for de unge.

"Bare man fremstår perfekt, så er det ligegyldigt, om det er virkeligt eller ej," siger Thomas Curran og uddyber:

"Flere unge har en forestilling om, at hvis de bare får nok følgere på Instagram, præsterer godt i skolen, eller ligner hende stjernemodellen, så bliver de lykkelige. Men hver gang de når et mål, stiger usikkerheden igen, og de begynder at stræbe efter et nyt mål, der i sidste ende skal ende i perfektion."

LÆS OGSÅ: Unge ønsker hjælp til at droppe cigaretterne

Tre elementer i perfektionisme

Thomas Curran fremhæver to canadiske forskere, der i 1980'erne fandt en måde at måle perfektionisme på. De mener, at følgende hovedelementer hører til at være perfektionist:

1. Selvorienteret perfektionisme: Det irrationelle mål om at være perfekt - jeg stræber efter at være så perfekt som muligt.

2. Socialt betinget perfektionisme: Fornemmelsen af, at det sociale miljø er meget krævende - jeg føler, at andre kræver for meget af mig.

3. Anden orienteret perfektionisme: Man har urealistiske standarter for andre mennesker. Hvis jeg beder nogen om at gøre noget, forventer jeg, at det bliver gjort perfekt.

"Det værste element af perfektionisme er den, vi som samfund pådutter hinanden. Ideen om, at alle forventer, at man er perfekt, har en høj sammenhæng med psykiske lidelser," fortæller Thomas Curran.

Desværre er netop dette element steget markant hos de unge i løbet af de seneste 25 år, viser hans analyse af data fra 40.000 collegestuderende fra Canada, USA og England.

"Der er stadig håb"

Selvom det hele lyder trist og uoverkommeligt, er der stadig håb, mener Thomas Curran.

Men det kræver, at vi tager et fælles ansvar og ændrer strukturer i samfundet, der fordrer perfektionskulturen:

"Hvis vi bliver ved med at lære unge mennesker, at lykken følger perfektionismen, så dømmer vi dem til et liv med fortvivlelse og håbløshed. Vi skal i stedet lære dem, at i en kaotisk verden, vil livet ofte slå os ud, men det er okay. Vi skal lære dem at nyde imperfektionen som en normal og naturlig del af hverdagen," slutter han.

Du kan få meget mere viden om perfektionskulturen hos unge i videoen øverst i artiklen.

LÆS OGSÅ: Forskere: Giv børn tilskud til psykolog og spar penge

# data[].attributes.attachment_link.title
Forsker: Vi skal lære de unge at nyde det uperfekte

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange unge føler i dag, at de skal være perfekte for at få succes og kunne være glade i deres liv. Men perfektion er en illusion og har store negative konsekvenser for de unges mentale helbred. Sådan siger Thomas Curran, der er adjunkt på Department for Health på University of Bath i England, i en Ted Talk fra november 2018.

# data[].attributes.body
Freja & Susanne

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a new document and edit with others at the same time -- from your computer, phone or tablet. Get stuff done with or without an internet connection. Use Docs to edit Word files. Free from Google.