# data[].attributes.headline
רב תרבותיות - סרטה של נטע לוי,  שלום כיתה ב'

# data[].attributes.subject
רב תרבותיות - סרטה של נטע לוי,  שלום כיתה ב'

# data[].attributes.body
סרט של 40 דק. על כיתה ב' בביה"ס תל נורדאו, בתל אביב.

# data[].attributes.attachment_link.title
עוברים מסך: הסרט ”שלום כיתה ב’” - רב תרבותיות, לוח וגיר

# data[].attributes.attachment_link.description
במפגש הרביעי בסדרת ”עוברים מסך” משוחח אלון מור עם הבמאית נטע לוי על רב-תרבותיות, ואיך אפשר להתמודד איתה בכיתה ישראלית

# data[].attributes.headline
כנס בהגותו של עמנואל לוינס - בית אבי חי 

# data[].attributes.subject
כנס בהגותו של עמנואל לוינס - בית אבי חי 

# data[].attributes.attachment_link.title
לוינס - יהדות ומהפכה | האירוע בשלמותו

# data[].attributes.headline
יעקב מלכין  - האתר 

# data[].attributes.subject
יעקב מלכין  - האתר 

# data[].attributes.attachment_link.description
Professor Yaakov Malkin was a thinker and author who focused on cinema and aesthetics and was a renowned speaker, educator and writer on secular Judaism.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תמורה - יהדות חילונית

# data[].attributes.attachment_link.title
במה מאמינים יהודים חילוניים - פרופ׳ יעקב מלכין

# data[].attributes.attachment_link.title
יהדות חילונית חלק ב

# data[].attributes.headline
חביבה פדיה - מיסטיקה יהודית 

# data[].attributes.subject
חביבה פדיה - מיסטיקה יהודית 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
The Israel Academy of Sciences and Humanities

# data[].attributes.attachment_link.title
פרס גרשם שלום בחקר הקבלה תשע"ח | 2/2 מסעות ה"חכמה" בתולדות המיסטיקה היהודית - חביבה פדיה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
התנ"ך והעברית שזורים בעולם הסמלים של ארצות הברית, בכתובות, סמלי אוניברסיטאות ודגלים. רעיונות התנ"ך זוכים לאזכור ולהשראה בחוקה האמריקנית

תארו לעצמכם: ראש ממשלת ישראל נואם בקונגרס האמריקני - בעברית, ללא מתורגמן, וקהל הסנטורים וצירי בית הנבחרים קוראים ומריעים לו, בקריאות הידד בעברית.

לכאורה - חלום בגבעת הקפיטול. אך לאמיתו של דבר, גם זה היה אפשרי בארץ האפשרויות הבלתי מוגבלות. שכן, ראשוני המתיישבים של ארה"ב שקלו להכריז על השפה העברית כעל הלשון הרשמית של ארצם.

כמו יציאת מצרים

אכן, השפעתה של השפה העברית הורגשה כבר בתחילת ההיסטוריה האמריקנית. בשנת 1620 עשתה את דרכה מאנגליה לאמריקה אוניה ששמה "מייפלאואר". על סיפונה היו 102 פליטים פוריטאנים שנמלטו מאנגליה, שהייתה נתונה לשלטון הכנסייה האנגליקנית, מחמת רדיפות דתיות.

לפני שעגנה סופית בפלימות רוק, ב-21 בדצמבר, שהתה האוניה במשך 41 יום במקום שנקרא היום פרובינסטאון. בכף קוד החליטו נוסעיה להכין את "האמנה של מייפלאואר", כעין חוקה למושבה פלימות. תוך כדי דיונים על תוכן האמנה, עלתה שאלת השפה הרשמית העתידה לתושבי המושבה. השפה העברית, שפת התנ"ך, הנערץ כל כך על הפוריטאנים, זכתה לעיון רציני.

לראשוני המתיישבים בניו-אינגלנד, בחופה הצפוני מזרחי של ארה"ב כיום, לא היה כל קשר עם יהודים, אולם הם האמינו באלוהי העברים, והתנ"ך היה להם מקור לא אכזב של אמונה ושל תורת חיים. את אנגליה, שבה נרדפו קשות, הם המשילו למצרים. את מלך אנגליה השנוא עליהם, ג'יימס הראשון, השוו לפרעה. חציית האוקיאנוס האטלאנטי בדרך לאמריקה נמשלה בעיניהם לחציית ים סוף על ידי בני ישראל.

בבית הקברות הישן ביותר של אמריקה, הנמצא בבארינג היל, ליד פלימות במדינת מאסאצ'וסטס, קבור ויליאם ברדפורד, מושלה השני של המושבה. על מצבת הקבר חקוקות שלוש מילים עבריות: "יהוה מעוז חיי" (תהילים כז, א). ברדפורד, שלמד עברית בכוחות עצמו, עשה כן, לפי דבריו, "כדי להבין את יסודות הרוח". כתב היד המקורי של "ההיסטוריה של מטעי פלימות", שאותה כתב ברדפורד, מכיל גם עמודים אחדים של ציטוטים מן התנ"ך - בעברית.

מאב לבת - ולבעל

במושבה פנסילבניה לימד ג'יימס לוגאן, סוכנו של ויליאם פן, מייסד המושבה, את בתו לקרוא תהילים בעברית. היה זה בעלה של אותה בת, אייזק נוריס, שבחר את הפסוק מן התנ"ך, החקוק על "פעמון החירות" בפילדלפיה: "וקראתם דרור בארץ לכל יושביה" (ויקרא כה 10).

בראשית ימיה של אוניברסיטת הארווארד כללה תכנית הלימודים קריאה יומית בעברית. ג'ין דאנסטר, נשיאה הראשון של האוניברסיטה, עודד במרץ רב לימודים אקדמיים בעברית. מתוך ששת הנאומים שהושמעו בטקסי הסיום של הארווארד בשנת 1642 דנו שלושה בנושאים עבריים.

גם סמואל ג'ונסון, נשיאה הראשון של אוניברסיטת קולומביה, אמר כי "מיד אחר שהילד למד לדבר ולקרוא היטב אנגלית, מן הראוי להתחיל עמו בלימודי עברית, אם כל השפות וצחות הלשון".

לא ייפלא אפוא, כי בחותמות הרשמיות של שלוש מבין הוותיקות שבאוניברסיטאות אמריקה מצויות מלים עבריות. על סמלה של אוניברסיטת ייל מופיעות המילים "אורים ותומים", על גבי תמונה של ספר תנ"ך פתוח.

בחותמת של קולג' דארטמות, שנוסד ב-1769, מופיעות המלים: "אל שדי". המילים "יהוה" ו"אורי אל" מופיעות בחותמתה של אוניברסיטת קולומביה.

ספר התהילים של מושבת מפרץ מאסאצ'וסטס - הספר האנגלי הראשון שראה אור באמריקה - הופיע ב-1640, והכיל גם פסוקים רבים בעברית. הספר, שהיה תרגום של תהילים מן המקור העברי, היה מספרי התפילה המקובלים והפופולאריים ביותר אצל המתיישבים הראשונים של ניו-אינגלנד.

כוכבים בצורת מגן דוד

מייסדי ארה"ב ראו דמיון רב בין מאבקם לעצמאות לבין יציאת מצרים. בשנת 1776, כאשר הקונגרס האמריקני מינה את בנימין פרנקלין, תומס ג'פרסון וג'ון אדאמס כאחראים לתכנון החותם של האומה החדשה, הם הגישו רישום של פרעה, יושב במרכבה פתוחה, כתר לראשו וחרב בידו, והוא חוצה את מי הים, ברודפו אחר בני ישראל. קרני אור מעמוד האש מאירות את פניו של משה על החוף, שידו מושטת לעבר הים. הכתובת על החותם אומרת: "המורד בעריצות - שומר מצוות אל".

גם ברישום אחר, שהוכן בידי תומאס ג'פרסון, תוארו בני ישראל הנודדים במדבר בהנהגתו של משה. ברישום הסופי, שאושר בשנת 1782, נראה נשר חוסה בכנפיו על המגן האמריקני. מעל לראשו של הנשר, כעין הילה, צוירו 13 כוכבים שייצגו את 13 הארצות הראשונות של הברית - והם ערוכים בצורת מגן דוד. סמל זה הוא עד היום הזה החותם הרשמי של ארה"ב, והוא מופיע על מסמכים ממשלתיים, על מדליות, על שטרי כסף (שטר הדולר), מעל לכניסות של בנייני נציגויות דיפלומטיות ועל המדים והסמלים של הצבא והצי.

בשנת 1862 העניק אברהם כהן משיקגו לידידו, הנשיא שזה עתה נבחר אברהם לינקולן, דגל משי של ארצות הברית. על הדגל רשומה כתובת עברית מימי יהושע: "חזק ואמץ, אל תערץ ואל תחת, כי עמך יהוה אלוהיך בכל אשר תלך".

לפי "חוקת משה"

התרבות העברית תרמה רבות גם לעיצוב החוקה והמשפט האמריקניים. בשנת 1642 כתב ויליאם ברדפורד, מושלה של המושבה פלימות, במכתב למושל מושבת המפרץ, כי "תורת משה היא קו מנחה נצחי ובלתי משתנה למושבה". החוקות של מושבת מפרץ מאסאצ'וסטס ושל פלימות וקונטיקאט התבססו על התנ"ך, והחוקה של ניו-הייוון, שנוסדה בשנת 1638, מכילה ציטוטים רבים מן התנ"ך.

בעת ההתקוממות נגד המלוכה האנגלית, היה המטיף ג'ונתן מהיו מבוסטון מלהיב את ההמונים, בצטטו את קובלנותיו של שמואל הנביא נגד המלוכה.

בשנת 1775, עם תחילת המהפכה האמריקנית, פנה סמואל לאנגדון, נשיאה של אוניברסיטת הארווארד, בקריאה לקונגרס של מושבת המפרץ, שיאמצו להם את חוקי ישראל האזרחים כדוגמה ומופת, שעל פיהם אפשר לבנות מערכת משפטית מודרנית.

עזרא סטיילס, נשיא אוניברסיטת ייל, מצא כי הממשל האמריקני הוא "בבחינת הגשמתה של הנבואה העברית". כך אפשר, אולי, להסביר את הידידות האמיצה, שנקשרה לאורך השנים בין ארצות הברית לישראל. כך או כך, אפשר להיווכח, כיצד נתגשמו אף בחופי "העולם החדש" דבריו של הנביא ישעיהו: "כי מציון תצא תורה".
ד"ר עודד ניב (נימקובסקי) שימש כעיתונאי ואיש יחסי ציבור. ספר שיריו השני "צא מהים, ילד, כבר מאוחר" יצא לאור ב-2015 בהוצאת 'מטר'

# data[].attributes.attachment_link.title
איך הפכה העברית (כמעט) לשפה הרשמית של ארצות הברית

# data[].attributes.attachment_link.description
התנ"ך והעברית שזורים בעולם הסמלים של ארצות הברית, בכתובות, סמלי אוניברסיטאות ודגלים. רעיונות התנ"ך זוכים לאזכור ולהשראה בחוקה האמריקנית תארו לעצמכם: ראש ממשלת ישראל נואם בקונגרס האמריקני - בעברית, ללא מתורגמן, וקהל הסנטורים וצירי בית הנבחרים קוראים ומריעים לו, בקריאות הידד בעברית. לכאורה - חלום בגבעת הקפיטול.

# data[].attributes.headline
האתר של עלמא בית לתרבות עברי 

# data[].attributes.subject
האתר של עלמא בית לתרבות עברי 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
עלמא - בית לתרבות עברית

# data[].attributes.attachment_link.title
עלמא - בית לתרבות עברית

# data[].attributes.attachment_link.description
עלמא פועלת לקידום ועידוד שיח יהודי פלורליסטי, מקיימת תוכניות וקורסים ייחודיים ללימוד התרבות העברית ומציעה פעילויות לקהל הרחב בנושאי תרבות ורוח.

# data[].attributes.headline
הרצאות בנושא חילוניות יהודית מכון ון ליר

# data[].attributes.subject
הרצאות בנושא חילוניות יהודית מכון ון ליר

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון ון ליר בירושלים

# data[].attributes.attachment_link.title
דת, חילון ויהדות - מכון ון ליר בירושלים

# data[].attributes.attachment_link.description
דת, חילון ויהדות | הרצאות מצולמות של מכון ון ליר בנושאי דת, חילון ויהדות, החברה הערבית והמזרח התיכון, פילוסופיה, תרבות ואמנות, פמיניזם ומגדר, מדע וטכנולוגיה ועוד

# data[].attributes.headline
על הרמבם - הרבה רותי בידץ 

# data[].attributes.subject
על הרמבם - הרבה רותי בידץ 

# data[].attributes.body
מחשבת ישראל -

# data[].attributes.attachment_link.title
רותי בידץ מחשבת ישראל פרק שביעי 1 3  05 April 2020   01

# data[].attributes.headline
פודקאסט - חנוך בן פאזי על מרטין בובר

# data[].attributes.subject
פודקאסט - חנוך בן פאזי על מרטין בובר

# data[].attributes.attachment_link.description
האם האידיאולוגיה הציונית יכולה לחיות יד ביד עם תפיסת היהודי הגולה? פרופ′ חנוך בן פזי מהמחלקה לפילוסופיה יהודית מתאר את המתח הקיים בין…

# data[].attributes.headline
עירד מלכין - פרס ישראל 

# data[].attributes.subject
עירד מלכין - פרס ישראל 

# data[].attributes.attachment_link.title
עירד מלכין חתן פרס ישראל בהיסטוריה כללית

# data[].attributes.headline
על הקבלה פרפ רחל אליאור

# data[].attributes.subject
על הקבלה פרפ רחל אליאור

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הפודקאסט של דניאל דושי

# data[].attributes.attachment_link.title
פרופ׳ רחל אליאור: אלוהים, קבלה, ספר הזוהר, נקמת המשיח ומיסטיקה יהודית | הפודקאסט של דניאל דושי 33#

# data[].attributes.headline
פרופ' יעקב מלכין ופרופ' עירד מלכין

# data[].attributes.subject
פרופ' יעקב מלכין ופרופ' עירד מלכין

# data[].attributes.attachment_link.title
מיהו יהודי, מיהו יווני - פרופ' יעקב מלכין ופרופ' עירד מלכין

# data[].attributes.attachment_link.title
קריאה ולימוד האתיקה לשפינוזה עם אבישי גלילי - שיעור 1

# data[].attributes.headline
שיחה על עמנואל לוינס

# data[].attributes.subject
שיחה על עמנואל לוינס

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Think&Drink Different: פודקאסט למי שאוהב לחשוב

# data[].attributes.attachment_link.title
הפילוסופיה של עמנואל לוינס, אורחת: קרן יחזקאל

# data[].attributes.attachment_link.description
Think&Drink Different: פודקאסט למי שאוהב לחשוב

# data[].attributes.headline
קולות - על לוינס

# data[].attributes.subject
קולות - על לוינס

# data[].attributes.attachment_link.title
פילוסופיה דיאלוגית - חלק ג: לוינס

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from קולות של רוח on Spotify. אליזבט גולדוין בשיחה עם ליאור טל שדה על משנתו הדיאלוגית של עמנואל לוינס, הפילוסוף של האחר והמפגש עם הפנים. פרק על האתיקה של הזולת.

# data[].attributes.attachment_link.title
יהדות חילונית חלק א

# data[].attributes.headline
על הגותו של לוינס 

# data[].attributes.subject
על הגותו של לוינס 

# data[].attributes.attachment_link.title
האל הנעדר - עמנואל לוינס וההומניזם של האדם האחר - 2014

# data[].attributes.headline
ג'רמי פוגל - אין לנו שורשים

# data[].attributes.subject
ג'רמי פוגל - אין לנו שורשים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הערוץ של מכון ארגמן

# data[].attributes.attachment_link.title
אין לנו שורשים: תרבות יהודית צופה פני עתיד - ד"ר ג'רמי פוגל

# data[].attributes.headline
ז'קלין כהנוב - לבונטינית

# data[].attributes.subject
ז'קלין כהנוב - לבונטינית

# data[].attributes.attachment_link.title
העברים מציגים: לבנטינית, ז'קלין כהנוב

# data[].attributes.attachment_caption
מה זאת חילוניות - פרק 4

# data[].attributes.body
מתוך המעבדה

# data[].attributes.attachment_link.title
מה זאת חילוניות - פרק 4

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from המעבדה The Lab on Spotify. מאפיקורס ועד לבינה המלאכותית - איך מתמודדים עם משבר החילוניות והמוסר, והאם הסתיים תפקידה? שיחה עם פרופ' פיני איפרגן, מכון ון ליר עורכת ומגישה: רונה גרשון תלמי, תחקיר: ויויאנה דייטש, עריכת סאונד: חן עוזSee omnystudio.com/listener for privacy information.

# data[].attributes.headline
חילוניות פרק 5 , כאן 11

# data[].attributes.subject
חילוניות פרק 5 , כאן 11

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
חילוניות | פרק 5 - השפה והסיפור - פרק אחרון

# data[].attributes.headline
האתר של גדי איידלהייט

# data[].attributes.subject
האתר של גדי איידלהייט

# data[].attributes.body
פרשנויות של ההפטרות הנקראות על פי הפרשות

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הפטרה לעניין - מסע בעקבות הנביאים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הספר "הפטרה לעניין" הוא פירוש וביאור מקיף לכל ההפטרות של הפרשות והמועדים. מאות ספרים נכתבו על התורה ופרשות השבוע, אך רק מעט ספרים על ההפטרות, שאותן אנו קוראים בכל שבת וחג. הספר משלים את החסר ומאפשר לימוד והבנה יסודיים של ההפטרות. בכל הפטרה נבחן את הקשר שלה לפרשה וכן לנבואות אחרות מאותו נביא או לנביאים אחרים. כך נחבר בין כל הנביאים כמעין פאזל גדול ונקבל תמונה שלמה הגדולה מסך כל חלקיה.

הספר כולל את כל ההפטרות, לשבתות ומועדים, לפי כל מנהגי העדות כולל מנהגי תימן ואיטליה שכמעט אין ספרים שעוסקים בהם. לכל הפטרה הוספתי פרק קצר ומרתק בנושאי ידע כללי מתחומים שונים ומגוונים (דוגמאות בודדות: ארבע רוחות השמיים, ריגול, פרפרים, שערי ירושלים, פתח תקווה). פרקים אלו מלווים באיורים של המאייר יאיר ראשי. בספר הקדמה כללית על ההפטרה, מה היא ומדוע קוראים אותה ונספחים רבים הכלליים לכל ההפטרות.

האיור למוסף שערי ירושלים (הפטרת פרשת מטות). מאייר: יאיר ראשי

הספר הופק ללא פשרות באיכות הגבוהה ביותר האפשרית. הספר מקיף ומכיל 464 עמודים בפורמט גדול. כלולות בו כל ההפטרות, כולל הפטרות יום טוב שני של חוץ לארץ. הספר עבר עריכה מקיפה ויסודית, הגהות, איורים איכותיים, הדפסה בכריכה קשה, נייר קרם יוקרתי ואפילו סימניה שיהיה לכם נוח בכל שבוע לפתוח את הפרק הנכון במהירות.

השילוב הייחודי של פירוש מלא על דברי הנביאים, פרקי ידע כללי במיגוון נושאים מרתקים ומעשירים, ואיורים משובבי נפש, הופך את הספר לייחודי במינו וכזה שילווה אתכם במשך שנים רבות לאורך כל השנה.
המלצות בגב הספר: לאיפה תרצו להמשיך מכאן?
אם אתם רוצים להכיר אותי קצת יותר, מוזמנים ללחוץ על הקישור קצת עלי.

אם אתם רוצים לשמוע יותר על תהליך כתיבת הספר, וכל ההיבטים שלו, כדאי שתעיפו מבט בבלוג.

לחצו כאן לרכישת הספר ישירות מהנייד באמצעותתשלום בפייבוקס (אם אתם במחשב, לאחר שתכניסו טלפון, יישלח לכם SMS איתו תוכלו להמשיך את הרכישה בנייד)

לרכישות באמצעות פפר/ביט/העברה עברו לחנות.

וכאן תוכלו לראות פרקים לדוגמה מתוך הספר.

# data[].attributes.attachment_link.title
הפטרה לעניין - מסע בעקבות הנביאים

# data[].attributes.attachment_link.description
אתר הספר "הפטרה לעניין", ביאור ופירוש על כל ההפטרות. באתר תוכלו לרכוש את הספר ולקרוא פרטים נוספים עליו ועל מחברו, להתרשם מדפים לדוגמה ומביקורות שנכתבו עליו

# data[].attributes.attachment_link.description
929 מזמין אותך לקרוא תנך בעיניים חדשות. פרק ביום, כל יום, לפי הסדר. על חברה ותרבות, אמנות, היסטוריה ואקטואליה - נבחרת הכותבים שלנו בפרשנות אישית לסיפורי התנך.

# data[].attributes.headline
אתר - מה אברך , הרב מני גל. 

# data[].attributes.subject
אתר - מה אברך , הרב מני גל. 

# data[].attributes.attachment_link.description
בְּשַׁעַר הָאֲתָר
הרב מני (עמנואל) גל, עין-גדי
האתר הזה מייצג עבודה, הנמשכת לאורך שנות הפעילות שלי בטקסים יהודיים. ציבור חילוני חש לעיתים מבוכה לנוכח ברכות ותפילות הממוקדות בחוויה הדתית מול האל. מסתבר שיש לנו צורך גדול בטקסי חג ומועד, גם כקהל לא דתי, במובן המקובל של המילה.
איני יחידי במעשה היצירה

# data[].attributes.headline
אתר פשט ודרש - הרב מני גל 

# data[].attributes.subject
אתר פשט ודרש - הרב מני גל 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דפי 'פשט ודרש' נולדו בתקופת הקורונה, כאשר פעילותו השגרתית של בית המדרש בעין-גדי פסקה, ובמקום המפגשים פנים אל פנים של ותיקי הקיבוץ נשלחו אליהם באמצעות אתר הקהילה דפים יומיים, ובהם מדרשי חז"ל והערות שלי על מדרשים אלה. כעת, משבית המדרש מחדש פעילותו כבימים עברו, ריכזתי באתר זה את כל הדפים. כל הרוצה לעשות שימוש כלשהו בדפים אלה - מוזמן לעשות זאת. בתחתית דף השער הזה - אינדקס מדרשים לפי נושאים. בטור משמאל נמצא אלפון של שמות הדפים.

מני גל, רב חילוני וחבר קיבוץ עין-גדי

galmani@gmail.com

בדף שלפניכם תמצאו את המדרשים ממוינים לפי נושאים.

הקישורים אינם נמצאים כאן, באינדקס, אלא באלפון, אליו תגיעו ע"י לחיצה על הסמליל למעלה מימין.

מבראשית עד נביאים

בריאת העולם והאדם

הטעות של מלאכי השרת ביום עשות ה' אלהים שמים וארץ

ויקרא האדם שמות המאור שסרב להיות קטן הכל מן האשה

מה זה שמים? מבריאת המים ועד המבול מיזוגניה חז"לית

אתה עושה אותו רע! בתוך אמא קלקול הדורות

ניחוחות גן העדן עוף החול חוה ופנדורה

אויר, מים, אש ואדמה הנחתום אשם למי יש יותר בינה

חֶרְפַּת עֶרְוָה וּבֹשֶׁת הקב"ה צריך לאור שלכם?! קלנדא וסטרנורא

בֶּן עַזַּאי, תִּתְבַּיֵּשׁ! מָה הָיָה אוֹתוֹ הָאִילָן? פְּנִינֵי מִיזוֹגֶנְיָה

מָתַי יָבוֹא מָשִׁיחַ? שִׁבְעַת הָרְקִיעִים בְּצֶלֶם אֱלֹהִים

מַרְאֶה אָדָם הָרִאשׁוֹן מַדּוּעַ נִבְרְאָה חַוָּה מִצֶּלַע? נוֹרָא עֲלִילָה

מַסְלוּלָהּ שֶׁל חַמָּה

סיפורי בראשית

שנת שמש ושנת ירח עקדת יצחק - קצת אחרת למי יש יותר בינה

יוסף מול עשרה גיבורים אלוהים מקיים הבטחה לידת אברהם אבינו

נוח והשטן נוטעים כרם שירת העשבים של ר' נחמן ותקל גברתה בעיניה

מדרשי נוח והמבול יוסף לוכד את אחיו לעזזאל

שתי ה"א שוות יו"ד אחת אויר, מים, אש ואדמה יוסף ויהודה

אל תוסיף על דבריו חֶרְפַּת עֶרְוָה וּבֹשֶׁת חרפת השתיה

נהפך הבן לבת זְאֵב, זְאֵב! צַוָּאַת רְאוּבֵן הַמִיזוֹגֶן

מְכִירַת יוֹסֵף - הַגִּרְסָה שֶׁל זְבוּלוּן אַבְרָם מְשַׁפֵּר אֶת הַמַּחְרֵשָׁה

מָה הָיָה אוֹתוֹ הָאִילָן הַמָּוֶת הָרִאשׁוֹן גִּבְעַת הָעָרְלוֹת

מִי הָרַג אֶת קַיִן הַמַּעֲשֶׂה בְּשָׂרָי וּבְפַרְעֹה חֲטִיפַת בְּנוֹת סַבִּינָה

מַעֲשֶׂה שָׂטָן יַעֲקֹב מִתְאַבֵּל עַל יוֹסֵף חֲלוֹמוֹת חַטָּאִים עַל יְרוּשָׁה

פְּנִינֵי מִיזוֹגֶנְיָה כָּכָה לֹא בּוֹנִים עַל הֲנָאַת הָרֵיחַ

מֵאַבְרָהָם עַד אִיּוֹב בַּכֹּל בַּת אַבְרָהָם יוֹצְרִי וְיִצְרִי

עכשיו מה הוא? סבא ממשיך להתערב על חטאם של בני יעקב

ספרים כתובים עברית קיסרי וירושלים שׁוֹשֶׁלֶת הַצְּנוּעִים

פֶּן תִּדְבָּקֵנִי הָרָעָה מָה לְמַעְלָה, מָה לְמַטָּה צַוָּאַת דָּן

אֱלֹהִים מְדַבֵּר עִם הָאָבוֹת אִלּוּ הָיָה יוֹדֵעַ אֱלֹהִים אֵינוֹ חָסֵר דָּבָר נִחַם אוֹ הִתְנַחֵם? יֵצֶר טוֹב וְיֵצֶר הָרַע

מוֹחֵל עַל כְּבוֹדוֹ תִּינוֹק שָׁבוּי וְסֵפֶר בְּרֵאשִׁית בִּשְׁעַת חֶדְוָה - חֶדְוָה

וינצלו את מצרים ויהי בנסוע הארון בין יציאת מצרים למתן תורה

מי קרא 'וי'? לא בסתר דיברתי חידוש דברים אני עושה

מה עושים עם שאריות ברד? מנפלאות המן מי ראה ברזל צף על המים

כולנו מתים עלי באר מבט אחר על קורח

משה ואהרון לפני פרעה מקשה תיעשה המנורה הקב"ה צריך לאור שלכם

מדוע נמשלה התורה למים? ועשית יריעות עזים כיצד נבחרים שבעים לסנהדרין

פסל לך יהב חכמתא לחכימין ומה ראה משה לשבר את הלוחות

טלית שכולה תכלת סוסתי ורכבי פרעה מלך, על מה יש לך לקטר

בלועי עדת קורח התחש האגדי נבל ברשות התורה

מְשַׁל הַמַּטְבֵּעַ הַמְּקַשְׁקֵשׁ בענין השמח בחלקו בֵּין מִצְרַיִם לִכְנַעַן

בַּת קוֹל פְּרָדוֹת עִבְרִיּוֹת לָנוּ מָה אַתָּה מֵשִׁיב

מַה שָׁבַר אֶת הַלוּחוֹת? גַּן נָעוּל אֲחוֹתִי כַלָּה בָּאתִי לְגַנִּי

נַחַל קִישׁוֹן עָרֵב שְׁלֹשָׁה פַּרְנָסִים אֲנִי פַּרְעֹה הַמֻּשְׁפָּל

דְּבָרִים שֶׁאֵין לָהֶם שַׁחַר ה' יִלָּחֵם לָכֶם מָה תִּצְעַק אֵלַי?

טַעַם הַתְּקִיעָה בְּשׁוֹפָר בְּנֵי הַעֵרֶב-רַב לֹא יָדַעְתִּי נַפְשִׁי

חמשה עשר באב עֲלִילוֹת גְּבִיהָא בֶּן פְּסִיסָא נָשִׁים וְרָאשֵׁי חֳדָשִׁים

וּמָה הֵם מִסְּטִירִין שֶׁלְּךָ? מַדּוּעַ שֻׁבְּרוּ הַלּוּחוֹת? (2) תַּנְחוּמֶיךָ יְשַׁעְשְׁעוּ נַפְשִׁי

הֵיכָן הָלְכוּ הַזְּקֵנִים? עַל אָזְנְךָ רוֹאֶה וְאֵינוֹ נִרְאֶה

תַּחַשׁ - מָהוּ? מַלְאָךְ וּשְׁמוֹ מִצְרַיִם? בִּשְׂכַר נָשִׁים צִדְקָנִיּוֹת לְמַעַן אֲנַסֶּנוּ שׁוֹפְטֵי הָעָם רֶגַע לִפְנֵי מַתַּן תּוֹרָה שֶׂרַח וַאֲרוֹנוֹ שֶׁל יוֹסֵף עוֹלָלִים אוֹמְרִים שִׁירָה מֹשֶׁה - שָׁנִים רִאשׁוֹנוֹת

מֹשֶׁה הַפִילוֹסוֹף בְּשָׂמִים בְּשׁוּק הַזּוֹנוֹת אֱלֹהִים מְדַבֵּר עִם הָאָבוֹת אֵשׁ תָּמִיד תּוּקַד מַה רוֹצִים הַמַּפְגִינִים? מוֹת אַהֲרֹן

נביאים ראשונים

אַגָּדוֹת סִיסְרָא שלושה שאלו שלא כהוגן תָּבוֹר, כַּרְמֶל וְסִינַי

חֵן מָקוֹם עַל יוֹשְׁבָיו תְּלוּיִים בָּאָוִיר

מלך, על מה יש לך לקטר? אתה לא תבכה אי אפשר לבית המדרש בלא חידוש

חידוש דברים אני עושה ה' עוז לעמו יתן בין יציאת מצרים למתן תורה

ועשית יריעות עזים ה' אוהב משפט פתיתני ה' ואפת

ענין של עיתוי לא בסתר דיברתי הקדוש ברוך הוא צריך לאור שלכם?

הָיְתָה כְּאַלְמָנָה רִאשׁוֹנִים וְאַחֲרוֹנִים אֵיךְ הוּפְרָה מְזִמַּת הָמָן

זֵיתִים, זֵיתִים גִּבְעַת הָעָרְלוֹת בָּאתִי לְגַנִּי

בַּמִּסְתָּרִים תִּבְכֶּה נַפְשִׁי הוּא יִתְבַּע עֶלְבּוֹנֵנוּ עֶתֶר והֵעָתְרוּת

גַּם הַמֶּלֶךְ מְשַׁלֵּם מֶכֶס לַעֲשׂוֹת נְקָמָה בַּגּוֹיִים ה' יִלָּחֵם לָכֶם

שָׁם רַגְלַי מוֹלִיכוֹת אוֹתִי טַעַם הַתְּקִיעָה בְּשׁוֹפָר לֹא יָדַעְתִּי נַפְשִׁי

?עכשיו מה הוא? דמעת העשוקים מַדּוּעַ שֻׁבְּרוּ הַלּוּחוֹת תַּנְחוּמֶיךָ יְשַׁעְשְׁעוּ נַפְשִׁי אֶהְיֶה אֲשֶׁר אֶהְיֶה לֶאֱחֹז בְּכַנְפוֹת הָאָרֶץ

מִשְׁלֵי הַכֶּרֶם מַה הוּא מִתְפַּלֵּל? תְּפִלָּה שֶׁלְּאַחַר הַתְּפִלָּה וְכִי נָחָשׁ מֵמִית? מַלְאָךְ וּשְׁמוֹ מִצְרַיִם? לְמַעַן אֲנַסֶּנוּ

הקב"ה אוֹהֵב גֵּרִים רֹאשִׁי נִמְלָא טָל ר' יִשְׁמָעאֵל עוֹלֶה לַשָּׁמַיִם צָרוֹת בִּצְרוֹרוֹת אֱלֹהִים מְדַבֵּר עִם הָאָבוֹת זֶה אֵלִי וְאַנְוֵהוּ

זֵכֶר עֲמָלֵק בֵּית הַמִּקְדָּשׁ שֶׁל מַעֲלָה

ארור היום אשר יולדתי בו בשבחי עץ התמר חֲלוֹמוֹת מָרְדְּכַי

עולם הבא שלנו זֵיתִים, זֵיתִים טובים בלהעליב

בַּמִּסְתָּרִים תִּבְכֶּה נַפְשִׁי תפילת אנשי מעמד המעביר על מידותיו

עַל נַהֲרוֹת בָּבֶל קוֹדֵחַ בְּקַרְקָעִית הַסְּפִינָה קָנֶה וְאֶרֶז

מנין שהקב"ה מתפלל? מבריאת המים ועד המבול הטעות של מלאכי השרת

הקב"ה צריך לאור שלכם?! הנחתום אשם נשמה יתרה של שבת

בחוץ תעמוד הראני נא את כבודך מעשה ברופוס וברופינא

פסל לך מי כאן? לא תוכל ליעשות אלוה

?בַּת קוֹל הקב"ה ושכינתה ל"ו צַדִּיקִים - הַרְבֵּה אוֹ מְעָט

בַּמִּסְתָּרִים תִּבְכֶּה נַפְשִׁי כָּכָה לֹא בּוֹנִים! מָה תִּצְעַק אֵלַי?

שָׁם רַגְלַי מוֹלִיכוֹת אוֹתִי יֵרָצֶה כְּמַגִּישׁ מִנְחָה מֵאַבְרָהָם עַד אִיּוֹב

עֵת לֶדֶת יַעֲלֵי סָלַע עכשיו מה הוא צָרִיךְ לַעֲבֹד בְּשִׂמְחָה

דַּע מַה לְּמַעְלָה מִמְּךְ אֵיזוֹ הִיא תְּפִלָּה קְצָרָה? מִי יָכוֹל לַעֲמֹד בְּנִסָּיוֹן

אֱמוּנָתוֹ שֶׁל הקב"ה מַעֲרִים עַל מַלְאַךְ הַמָּוֶת חֲדָשִׁים לַבְּקָרִים שָׁפְטֵנִי ה' בְּטַח בה' וַעֲשֵׂה טוֹב אֲשַׁלֵּם תּוֹדוֹת לָךְ נֶפֶשׁ וֶאֱלוֹהַּ פַּרְנָסָה מוּל נִסִּים קְרָאתִיךָ, חוּשָׁה לִי!

עולם הבא וימות המשיח

בר יוחאי הצנוע גוף ונשמה שדרוג לגן עדן

מתן שכרה של תורה מה יאכל בשבת חברים מספרים על יונה

מפלצות התנ"ך נפש כי תחטא על כרחך נוצרת

עכשיו יעמוד מר יד ליד לא ינקה רע היאך ייכנס לטרקלין

טוב יום המוות מיום היוולדו גלגול מחילות מָשִׁיחַ בֶּן יוֹסֵף

גוג ומגוג עוֹלָם הַבָּא שֶׁלָּנוּ שֶׁיַּהַרְגוּךְ וְלֹא תַּהֲרֹג

עַל עֶרֶשׂ דְּוַי נְטַע אֶת הַנְּטִיעָה הַמָּוֶת הָרִאשׁוֹן

עַל תַּרְגּוּם וּפֵרוּשׁ הַתָּנָ"ךְ לַעֲשׂוֹת כִּרְצוֹן אִישׁ וָאִישׁ מַה יֹּאכַל בְּשַׁבָּת

ר' חנינא על המוקד לְהִקָּבֵר בְּאֶרֶץ יִשְׂרָאֵל הַמַּדְרִיךְ לַגֵּיהִנוֹם

תַּרְגּוּם יוֹנָתָן בֶּן עֻזִּיאֵל מָתַי יָבוֹא מָשִׁיחַ? אֱלֹהִים מַחְזִיק מַפְתְּחוֹת

יֵצֶר הָרַע שִׁבְעַת הָרְקִיעִים עַל הֲנָאַת הָרֵיחַ

תּוֹדָה לָרוֹפֵא אַל תִּתְעַסֵּק עִם הַמֵּתִים תורה ומטר

מי היה איוב מסירות נפש בבית הסוהר

דמעת העשוקים עֲלִילוֹת גְּבִיהָא בֶּן פְּסִיסָא דִּין גּוּף וּנְשָׁמָה

נָשִׁים וְרָאשֵׁי חֳדָשִׁים תַּנְחוּמֶיךָ יְשַׁעְשְׁעוּ נַפְשִׁי אֶהְיֶה אֲשֶׁר אֶהְיֶה

לֶאֱחֹז בְּכַנְפוֹת הָאָרֶץ תִּתְחַדְּשׁוּ אַגָּדַת מָשִׁיחַ

צִ'יזְבַּאטִים שֶׁל אֶרֶץ יִשְׂרָאֵל קְטִיעָה בַּר שָׁלוֹם מַה יוֹדְעִים שָׁם לְמַעְלָה? שִׂים נָא כָּבוֹד לַה' פִּינְג פּוֹנְג נְשָמוֹת מְחַשְּׁבֵי קִצִּין

קוֹנֶה עוֹלָמוֹ בְּשָׁעָה אַחַת תַּרְנְגוֹל, עֲטָלֵף וּמָשִׁיחַ

שם למעלה בשמים

דורש במעשה מרכבה בחוץ תעמוד! מלאכים, שדים, בני אדם ובהמות

דוגמה של עולם הבא בר יוחאי הצנוע רכב השמש, עוף החול והתרנגול

היאך ייכנס לטרקלין? שערי דמעה לא ננעלו ומה ראה משה לשבר את הלוחות

נשמה יתרה של שבת מטטרון בַּת קוֹל

הקב"ה ושכינתה מַלְאַךְ הַמָּוֶת בִּפְעוּלָה הַמָּוֶת הָרִאשׁוֹן

גַּן עֵדֶן וְגֵיהִנֹּם אֵיךְ הוּפְרָה מְזִמַּת הָמָן מַה יֹּאכַל בְּשַׁבָּת

גִּלְגּוּל נְשָׁמוֹת סַנְדְּלָרִים בְּשּׁוּק הַזּוֹנוֹת מַעֲשֶׂה שָׂטָן

מוֹתוֹ שֶׁל רַבָּה בַּר נַחְמָנִי הַמַּדְרִיךְ לַגֵּיהִנוֹם בַּמִּסְתָּרִים תִּבְכֶּה נַפְשִׁי

לַעֲשׂוֹת נְקָמָה בַּגּוֹיִים אֱלֹהִים מַחְזִיק מַפְתְּחוֹת שִׁבְעַת הָרְקִיעִים

שִׁבְחֵי גַּן עֵדֶן על חטאם של בני יעקב תּוֹרַת הַחַשְׁמַל

פֶּלֶא יְרִידַת הַגֶּשֶׁם מַדּוּעַ שָׁמַיִם נִבְרְאוּ קֹדֶם מַה יוֹדְעִים שָׁם לְמַעְלָה? אֵיךְ עוֹשֶׂה מַלְאָךְ? מַלְאָךְ וּשְׁמוֹ מִצְרַיִם? ר' יִשְׁמָעאֵל עוֹלֶה לַשָּׁמַיִם מַסְלוּלָהּ שֶׁל חַמָּה טַלִּית עִם רֵיחַ גַּן-עֵדֶן הִצַּלְתַּנִי מִדִּינָהּ שֶׁל גֵּיהִנֹּם

שבת, חגים ולוח השנה

מדרשי אפרסמון צער בעלי חיים ושבת מה יאכל בשבת

בפרשת דרכים אימה בתוך הבית נשמה יתרה של שבת

אגדת הסמבטיון דוד מתמקח על יום המוות הִזָּהֲרוּ מִבַּעֲלֵי אַכְסַנְיָה

יוֹסֵף מוֹקִיר שַׁבָּת הפגנה זכר לניקנור

אֵין מַדְלִיקִין

חגים ומועדים

כיצד מפרישין הביכורים? מים לעולי רגלים ואין אתם מביאין לי את העומר

מי כאן? סוכות הלכה למעשה כיצד עושין את העומר

רב עם הקצב סוכתה של הלני המלכה מפלצות התנ"ך

אתרוגים לרפואה כיצד מדליקים נרות חנוכה? קלנדא וסטרנורא

מדרש מעשה חנוכה הָעִסְקָה שֶׁל הָמָן וַאֲחַשְׁוֵרוֹשׁ מַיִם שֶׁלָּנוּ

נְטַע אֶת הַנְּטִיעָה בְּעַד נֶגֶד הַמַּזִּיקִים מִי שֶׁאֲחָזוֹ בֻּלְמוּס

עוֹשִׂים שֵׁיימִינג לְהָמָן אֵיךְ הוּפְרָה מְזִמַּת הָמָן וְהַיָּם אֵינֶנּוּ מָלֵא

קִדּוּשָׁא רַבָּה מַה יָּפוּ פְעָמַיִךְ בַּנְּעָלִים נִים וְלֹא נִים

פיוס ערב יום הכפורים מַרְכִּיבִין דְּקָלִים אֶבֶן הַטּוֹעֵן

טובים בלהעליב דָּן לְכַף זְכוּת רְפוּאָה לְצַפְדִּינָה

הוּא יִתְבַּע עֶלְבּוֹנֵנוּ עַל אֵיזֶה אִילָן נִתְלָה הָמָן? סֻכָּה בְּלֵב יָם

שְׁתֵי נָשִׁים בְּסֻכּות יֵאוֹר אוֹ יֵעוֹר? שַׁרְשֶׁרֶת מְסִירַת הַלּוּלָב

חִבּוּט עֲרָבָה דּוֹחֶה שַׁבָּת עֶזְרַת נָשִׁים שָׁם רַגְלַי מוֹלִיכוֹת אוֹתִי

גַּ'גְלִינְג חז"לי מְקוֹרוֹת לְכַפָּרוֹת מַה הוּא חוֹפֵר?

טַעַם הַתְּקִיעָה בְּשׁוֹפָר עַל הֲנָאַת הָרֵיחַ לְִהִתְפַּלֵּל עִם הַנִּפְטָרִים

מְשַׁמְּנִים אֶת הַצָּבָא לָצוּם יוֹמַיִם על חטאם של בני יעקב

זכר לניקנור טריקים של עולי רגל חמשה עשר באב

תחילת שנת היובל כָּכָה יֵעָשֶׂה לָאִישׁ זִכָּרוֹן פֶנוֹמֶנַלִי

תפילת אנשי מעמד שְׂרֵפַת בֵּית הַמִּקְדָּשׁ

שערי ניקנור צִ'יזְבָּטִים שֶׁל קְטֹרֶת נָתָן הָעַזָּתִי מְבַשֵּׂר אֶת בּוֹא הַמָּשִׁיחַ

כִּי טוֹב יוֹם בַּחֲצֵרֶיךָ מֵאֶלֶף עִמּוֹ אָנֹכִי בְּצָרָה אֲשַׁלֵּם תּוֹדוֹת לָךְ

רִשְׁעַת כֹּהֲנֵי בַּיִת שֵׁנִי שֹׁחַד וּמִנּוּי וּגְנוּתוֹ בְּקוֹל רָם

יְרִידַת הַדּוֹרוֹת מִבְצָע נֶגֶד יֵצֶר הָרָע לֹא לְלַמֵּד יְוָנִית

ר' יִשְׁמָעאֵל עוֹלֶה לַשָּׁמַיִם אֵשׁ תָּמִיד תּוּקַד

כיצד מפרישין הביכורים? בשכר אלקנה שמואל אשמת נבות

?ברכות של אופטימי מים לעולי רגלים מי כאן

להביא אבנים לירושלים וְהַיָּם אֵינֶנּוּ מָלֵא מַה יָּפוּ פְעָמַיִךְ בַּנְּעָלִים

ברבות הימים תמצאנו אֶבֶן הַטּוֹעֵן טריקים של עולי רגל

עיבור השנה, קידוש הלבנה, עונות השנה

'המאור שסרב להיות קטן החודש הזה לכם במה זכה שמואל בכינוי 'הקטן

איך מחלקים את השנה? שנת שמש ושנת ירח חשבון השנים

משיאין משואות היזהרו מהבייתוסים קלנדא וסטרנורא

צוּרוֹת לְבָנָה שְׁבִילֵי חַמָּה מֵת שָׁם בְּשָׁלוֹם

?אֵלֶה מוֹעֲדֵי חֲנַנְיָה לָצוּם יוֹמַיִם וכי יורה בניסן

זִכָּרוֹן פֶנוֹמֶנַלִי נָשִׁים וְרָאשֵׁי חֳדָשִׁים שְׁבוּיוֹת בִּנְהַרְדֵעָא

חיי אדם, ביתו ומשפחתו

דמות האשה והיחס לאשה

ודינה היכן היא? הכל מן האשה אימה בתוך הבית

אורה של דבורה לא לעדיני הנפש יצאת נקיה

יפה קורין אותה לכלוכית חוה ופנדורה

עלי באר מעשה במלך הצנועים מיזוגניה חז"לית

צא ולמד ממצוות ציצית על גברים ממאדים עוד ממדרשי סרח בת אשר

כולנו מתים שרה אחר העקידה ארור היום אשר יולדתי בו

תהיי מועילה ותשתקי טלית שכולה תכלת אין עדות לתינוק

חז"ל חוגגים על עורפה למי יש יותר בינה? המתינו לאוכל בסבלנות

החובל בעצמו והחובל בזולתו מלך, על מה יש לך לקטר? יצרנהו כאישון עינו

האשה כזבוב מדרשי אפרסמון ספר שושנה

הכל באשמת אשה רעה ענבי הגפן בענבי הגפן נהפך הבן לבת

מדרש מעשה חנוכה אָלֶכְּסַנְדֶּר לוֹמֵד מִנְּשׁוֹת אַפְרִיקָה

צַוָּאַת רְאוּבֵן הַמִיזוֹגֶן כֵּיצַד מְרַקְּדִין עֵת לָלֶדֶת וְעֵת לָמוּת

מַר מִמָּוֶת לָנוּ מָה אַתָּה מֵשִׁיב? סַנְדְּלָרִים בְּשּׁוּק הַזּוֹנוֹת

אֵשֶׁת ר' אֶלְעָזָר מַעֲשֶׂה בְּחֻלְדָּה וּבוֹר עָנְשׁוֹ שֶׁל שְׁלֹמֹה

מַעֲשֶׂה דִּבְרוּרִיא פְּנִינֵי מִיזוֹגֶנְיָה סִפּוּרִים מִבֵּית הַשֶּׁבִי

דֶּרֶךְ נָשִׁים צְנוּעוֹת בַּכֹּל בַּת אַבְרָהָם בוער בי היצר

פסוק גם לי יין! העולם זקוק לשניהם נָשִׁים וְרָאשֵׁי חֳדָשִׁים

בַּת שִׁשִּׁים כְּבַת שֵׁשׁ רַבִּי וְאַנְטוֹנִינוּס - הַהַתְחָלָה מַלְאַךְ הַמָּוֶת בֵּין הַנָּשִׁים שְׁבוּיוֹת בִּנְהַרְדֵעָא חָכְמַת חַנָּה

מַדּוּעַ נִבְרְאָה חַוָּה מִצֶּלַע? מִבְּשָׂרְךָ לֹא תִּתְעַלָּם נָשִׁים, נָשִׁים פְּלֵטִית בַּת לוֹט מַדְרִיךְ לִצְנִיעוּת הַבָּנוֹת חֲלִיצָה בִּרְמִיָּה

מַעֲשִׂיּוֹת מוֹר וַאֲפַרְסְמוֹן לְרַקֵּד לִפְנֵי הַכַּלָּה אֵין הֲבָנָה עִם הָאִשָּׁה עֵדִים שֶׁאֵינָם יוֹדְעִים לַחְתֹּם קִמְחִית וְשִׁבְעַת בָּנֶיהָ נְזָקָיו שֶׁל הַיַּיִן

הכל מן האשה בת המלך במגדל הדיאלוג המביך בין רחל ויעקב

יפה קורין אותה לכלוכית ויקרא האדם שמות המקום יצילני מיצר הרע

מי היה האיש המצרי? לובן ביצה אינו שכבת זרע למה נתעקרו האמהות

טקס חתונה מספר טוביה כולנו מתים תהיי מועילה ותשתקי

מזווג הזיווגים איך מטפלים בבריונים? ותקל גבירתה בעיניה

למי יש יותר בינה? המתינו לאוכל בסבלנות! ומה ראה משה לשבר את הלוחות

האישה כזבוב יוסף הצדיק כמה בנים היניקה שרה

ענבי הגפן בענבי הגפן חֶרְפַּת עֶרְוָה וּבֹשֶׁת החובל בעצמו והחובל בזולתו

רַב כָּהֲנָא וְעִסְקֵי נָשִׁים יַיִן בִּכְלֵי זָהָב וְכֶסֶף צַוָּאַת רְאוּבֵן הַמִיזוֹגֶן

כֵּיצַד מְרַקְּדִין מְקֻדֶּשֶׁת אֲנִי כְּבָר אֵשֶׁת ר' אֶלְעָזָר

מַעֲשֶׂה בְּחֻלְדָּה וּבוֹר הַמַּעֲשֶׂה בְּשָׂרָי וּבְפַרְעֹה מִי חוֹשֵׁד בַּמוֹרֶה

מַעֲשֶׂה דִּבְרוּרִיא אִישׁ וְאִשָּׁה בַּדֶּרֶךְ דֶּרֶךְ נָשִׁים צְנוּעוֹת

בָּא מִמְּדִינַת הַיָּם פְּנִינֵי מִיזוֹגֶנְיָה עַל מָה נֶעֱנַשׁ יְהוֹשֻׁעַ

עַל כָּל נֶעְלָם כָּכָה לֹא מְקַדְּשִׁים הָאָלִיבִּי שֶׁל דָּוִד וּבַת-שֶׁבַע

מִי רָאָה גֶּבֶר מֵינִיק? שְׁתֵי נָשִׁים בְּסֻכּות עֶזְרַת נָשִׁים

מִתְוַדֶּה עַל אֲחֵרִים כַּאֲשֶׁר תָּעִיק הָעֲגָלָה יוֹצְרִי וְיִצְרִי

בוער בי היצר פסוק גם לי יין! העולם זקוק לשניהם

נָשִׁים, נָשִׁים אַבְרָהָם וְיִשְׁמָעאֵל מַדְרִיךְ לִצְנִיעוּת הַבָּנוֹת אֵשֶׁת הַמֵּת קָנִיתָ בְּמִנְעָל אוֹ בְּסַנְדָּל? חֲלִיצָה בִּרְמִיָּה

שְׂמֹאל דּוֹחָה וְיָמִין מְקָרֶבֶת שָׂא אִשָּׁה, וְהוֹלֵד בָּנִים קְצָצָה, לֹא קְצִיצָה

שֶׁלֹּא תִּשְׁאַל וְשֶׁלֹּא תַּשְׁאִיל הַנּוֹאֵף בַּעַל הַמַּצְפּוּן שִׁבְחֵי הַבַּיְּשָׁנוּת

אֵין הֲבָנָה עִם הָאִשָּׁה מִיכַל מַבְרִיחָה אֶת דָּוִד אֵל נוֹרָא עֲלִילָה נְזָקָיו שֶׁל הַיַּיִן קָשֶׁה כִּקְרִיעַת יַם סוּף מִסּוֹף הָעוֹלָם וְעַד סוֹפוֹ

חֵן מָקוֹם עַל יוֹשְׁבָיו מָצָא אוֹ מוֹצֵא? כָּתַב גֵּט וּנְתָנוֹ בְּכִיסוֹ

שְׁנִי שְׁבוּיִים יְפֵי תֹּאַר רוֹכֵב עַל אִישָׁה בַּשּׁוּק אֱלֹהֵיכֶם גַּנָּב הוּא שִׁדּוּכִים שֶׁל מְיֻחָסִים שֵׁשׁ שָׁנִים שֶׁל שֶׁפַע מָתוּן־מָתוּן

אבות, אמהות, אחים ובנים

שרה אחר העקידה רבי אליעזר ואביו הורקנוס השועל והארי

גלגוליו של סיפור הכל באשמת אשה רעה והיה ברכה

שַׁלַּח לַחְמְךָ בֶּן עַזַּאי, תִּתְבַּיֵּשׁ עֵת לָלֶדֶת וְעֵת לָמוּת

מַה שֶּׁסֹּלֶת עוֹשָׂה שְׁלשָׁה הֵם שֻׁתָּפִין מַעֲשֶׂה שָׂטָן

גָּמָל רוֹקֵד בְּמָדַי כֵּיצָד מְנַחֲמִים מִי רָאָה גֶּבֶר מֵינִיק אֱלֹהִים מַחְזִיק מַפְתְּחוֹת מֵגֵן עַל רְכוּשׁ אָבִיו בַּכֹּל בַּת אַבְרָהָם

סבא ממשיך להתערב זהירות! דוד יוחנן! דמעת העשוקים

עִמּוֹ אָנֹכִי בְּצָרָה מִשְׁפַּט שְׁלֹמֹה עַל מָה נֶעֱנַשׁ יַעֲקֹב?

שְׁנִי שְׁבוּיִים יְפֵי תֹּאַר כּוֹס שֶׁל חֵמָה הִצַּלְתַּנִי מִדִּינָהּ שֶׁל גֵּיהִנֹּם

עֲשָׂרָה חֲבֵרִים אוֹהֲבִים

אבלות ומנהגי אבלות

מי ראה ברזל צף על המים? דוד גומל חסד לשאול טוב יום המוות מיום היוולדו

מכניסים את האבל לפרופורציות אֲנִי לֹא אָמַרְתִּי עַל עֶרֶשׂ דְּוַי

שְׁתִיָּה בְּבֵית הָאָבֵל בִּצְרוֹר הַחַיִּים לְהִקָּבֵר בְּאֶרֶץ יִשְׂרָאֵל

גַּם לָנוּ יֵשׁ זוֹמְבִּי מַעֲשֶׂה בְחָסִיד חוֹפֵר בּוֹרוֹת מוֹתוֹ שֶׁל רַבָּה בַּר נַחְמָנִי

מִתְאַבֵּל עַל עַבְדּוֹ בָּכוֹ תִבְכֶּה בַּלַּיְלָה כֵּיצָד מְנַחֲמִים

בִּמְקוֹם טִפָּה סְרוּחָה המעביר על מידותיו נִדּוּי שֶׁלֹּא הֻתַּר

חיים, לידה ומוות

בתוך אמא גוף ונשמה קורט של לבונה

כיצד מאיימין את העדים? ועשו צדקה דוד מתמקח על יום המוות

נפש כי תחטא על כרחך נוצרת כיצד באים ילדים לעולם

גלגול מחילות היאך ייכנס לטרקלין? טוב יום המוות מיום היוולדו

חֶרְפַּת עֶרְוָה וּבֹשֶׁת אֲנִי לֹא אָמַרְתִּי הַחְבִּיאוּ עַצְמְכֶם

על ערש דוי מלאך המות בפעולה קַלְאוֹפַּטְרָה וְנִסּוּיִים בִּבְנֵי אָדָם

יְפַשְׁפֵּשׁ בְּמַעֲשָׂיו הַמָּוֶת הָרִאשׁוֹן וְהַיָּם אֵינֶנּוּ מָלֵא

עֵת לָלֶדֶת וְעֵת לָמוּת גִּלְגּוּל נְשָׁמוֹת בִּצְרוֹר הַחַיִּים

שְׁלשָׁה הֵם שֻׁתָּפִין לְהִקָּבֵר בְּאֶרֶץ יִשְׂרָאֵל גַּם לָנוּ יֵשׁ זוֹמְבִּי

מִתְאַבֵּל עַל עַבְדּוֹ ר' חנינא על המוקד מִי הָרַג אֶת קַיִן

# data[].attributes.attachment_link.description
דפי 'פשט ודרש' נולדו בתקופת הקורונה, כאשר פעילותו השגרתית של בית המדרש בעין-גדי פסקה, ובמקום המפגשים פנים אל פנים של ותיקי הקיבוץ נשלחו אליהם באמצעות אתר הקהילה דפים יומיים, ובהם מדרשי חז"ל והערות שלי על מדרשים אלה. כעת, משבית המדרש מחדש פעילותו כבימים עברו, ריכזתי באתר זה את כל הדפים.

# data[].attributes.headline
אתר דעת - לימודי יהדות ורוח מכללת הרצוג

# data[].attributes.subject
אתר דעת - לימודי יהדות ורוח מכללת הרצוג

# data[].attributes.body
דף למידה על השבת - פרשת ויקהל פקודי

# data[].attributes.attachment_link.title
יום מנוחה במדינה יהודית ודמוקרטית / אביעד הכהן

# data[].attributes.attachment_link.description
יום מנוחה במדינה יהודית ודמוקרטית

# data[].attributes.headline
העושה שלום במרומיו 

# data[].attributes.subject
העושה שלום במרומיו 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
נורית הירש - כלת פרס ישראל Nurit Hirsh

# data[].attributes.attachment_link.title
עושה שלום במרומיו - נורית הירש - מתוך "פרח הלילך", מחווה לנורית הירש

# data[].attributes.headline
מאמר של רות נצר

# data[].attributes.subject
מאמר של רות נצר

# data[].attributes.body
שילוב של מקורות יהודיים ולא יהודיים במאמר. דוגמה לפקרטיקה של יהדות חילונית.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פסיכולוגיה עברית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ארכיטיפים, מיתוסים ואסון אוקטובר 2023

רות נצר

קַעֲרַת הַתֶּה הַיַּפָּנִית

צְנוּעָה וּשְׂרוּטָה

(לֹא) מִתְבַּיֶּשֶׁת בִּשְׁלֵמוּתָהּ בְּיָמִים אֵלֶּה.

( רות נצר)

בניסיון למצוא תשתית בעת שהקרקע נשמטת מתחתינו, צצים ועולים בי דגמי חשיבה ודימוים קדומים, תבניות כלל אנושיות של ארכיטיפים ומיתוסים, שהם סיפורים ארכיטיפיים, דרכם אפשר לתת מבע, צורה, רצף ושם להתרחשות הכאוטית. הפסיכואנליטיקן אייגן כותב שתפקידה הבסיסי של הנפש הוא להתמיר בועות חוויה קטסטרופליות ראשוניות לארועים הניתנים לפתרון (ביון כינה את היכולת לעשות זאת בשם פונקצית אלפא). המיתוסים הגדולים של בריאה - השמדה, הבסיסיים כל כך בדימויים הדתיים והפסיכוטיים, מבטאים עבודת התמרה זו (1985 Eigen).

הנפש מורכבת מדגמי יסוד מיתיים ששזורים כמארג אלה באלה. דגמים צורניים עתיקים אלה נועדו להעניק כלי התמודדות לתודעה האנושית, כדי להבין, להסביר, למצוא סיבה ואולי אף פשר להתרחשות עכשווית. המיתוסים מעידים על כך שגם אבות אבותינו התמודדו עם מצבי קיום כמו שלנו, והם מצאו דרך לנסח את ניסיון חייהם ותבונתם, לקדד אותו בסיפורים כדי להעביר אותם אלינו מעבר לזמן כמתת העוברת מדור לדור. כך המיתוסים מעניקים לנו שותפות גורל וסולידריות אנושית בין הדורות.

המיתוסים מושתתים על תבנית של בעיה ופתרונה, כשהאדם מתמודד עם כוחות גדולים ממנו. בגרסה היהודית המיתוס המתאים הוא "שבכל דור ודור עומדים עלינו לכלותנו והקב"ה מצילנו מידם". המשמעות הסמלית היא שכוחות גדולים מאיתנו שפועלים דרכנו מצילים אותנו מכוחות ההרס בחיים ובנשמה. אסקור כאן את הארכיטיפים והמיתוסים הקדומים המופעלים מחדש ביתר שאת גם בזמן מלחמה נוראה זו. עבורי, הניסיון לזהות את התבניות הבסיסיות של המיתוסים והארכיטיפים בעת שהאסון עודו כה חי בתוכנו, הוא דרכי למצוא לעצמי קרקע יציבה ורציונלית כדי לייצב עצמי נוכח ההצפה הרגשית.

ארכיטיפ ומיתוס הכאוס

התגובה הראשונית לאסון שנפל עלינו היא תדהמה, תחושת בלבול, אי ידיעה מה קורה ולאן הכול מוליך. העדר שליטה, חוסר אונים, העדר אוריינטציה כיצד להבין את המציאות, כיצד לנהוג, העדר ידיעה על דרך המפלט והריפוי, העדר פשר, אובדן ביטחון קיומי בעולם המציאותי ובעצמנו, תחושות בדידות, הינטשות, הצפה רגשית, אימה, חרדה קיומית. כל אלה הם ביטוי לארכיטיפ הכאוס. ארכיטיפ הכאוס מחייב אותנו על כורחנו ללמוד לחיות עם אי ודאות וחרדה ולקבל שהם חלק מהתגובה האנושית למצב קשה, אך גם למצוא דרכים להינצל ממנו. הכאוס מתואר במיתוס היווני כראשית הקיום וגם במיתוס היהודי הוא התוהו ובוהו של ראשית הקיום. המיתוס מספר כי מתוך הכאוס העולם נברא והוא למעשה התנאי לאפשרות להיווצרות עולם חדש. מכאן אמונתנו שמהכאוס הראשוני של המלחמה והכאוס הנפשי של רבים מאיתנו, יברא עולם. כמו שזלדה כותבת: "האדם בורא עולם מתוהו ובוהו כל יום מחדש".

ארכיטיפ הידע

כנגד הכאוס פועל ארכיטיפ הידע והתודעה, שמביא מודעות, סדר, מבנה, ארגון והבנה רציונליים. ארכיטיפ הידע פועל גם במדע, ובחקר המדעי. כעת ההתמודדות של ידע עם האסון הוא באינפורמציה מעשית, הנחיות התנהגות, והגדרת כללים ברורים. הבנה רציונלית כנגד הרגשות והחרדות, וניסיון למצוא סדר ולוגיקה של התובנות המדעיות והסימבוליות ומיתולוגיות, הם כמו בריאת העולם שהיא היציאה מכאוס אל מבנה מאורגן, שבו האדם קורא בשם לכל דבר וכך מתאפשרת תודעה, וכמו בניית תיבה כהגנה מפני מבול האימה.

ארכיטיפ השבר הבסיסי וההתקפה על החיבורים

השלב הראשון של חיי התינוק מתואר על ידי הפסיכואנליטיקן אריך אריקסון כשלב של כינון האמון הבסיסי בעולם. הפסיכואנליטיקן מיכאל באלינט תאר מצב בו אנשים רבים חווים "שבר בסיסי" עוד בראשית חייהם, כשנשבר האמון בהורים הפוגעניים וגם מבני הנפש הראשוניים נשברים. קבלת האר"י מהמאה ה-16 מדברת על "שבירת הכלים" במבני הנפש האלוהיים, ונפילת ניצוצות האור אל קליפות הרוע. הפסיכואנליטיקן וילפריד ביון דיבר על מצב שנחווה כ"התקפה על החיבורים" במציאות, בגוף ובנפש.

כולנו חווים בימי המלחמה שאנחנו מותקפים על ידי אויב חיצוני, אולם לעתים גם שאנחנו מותקפים על ידי החרדות שלנו. לרבים מאיתנו נשבר בימים אלה האמון הבסיסי במנהיגים ונשבר האמון בארץ כמקום בטוח. לרבים, בין שנפגעו ישירות בגופם ובגוף יקיריהם במלחמה ובין שלא נפגעו - יתכן שאבד האמון בביטחון הקיומי בחיים עצמם. כנגד כל אלה חשוב שנצליח לכונן מחדש את אמונתנו באדם. כפי שכותב טשרניחובסקי - "כי עוד אאמין, אאמין באדם גם ברוחו רוח עז".

ארכיטיפ מוות וארכיטיפ של מוות ותחיה

לפי דברי חז"ל אלוהים "בורא עולמות ומחריבם" (בראשית רבה פרשה א סימן ה). בתרבויות אחדות מאמינים שהעולם נברא ונהרס מספר פעמים. הפחד מהמוות ממשי בגלל מוות ממשי שמתרחש במלחמה. בנוסף לכך ערעור המציאות הקיימת, ערעור אורח החיים, הכללים החברתיים, מקורות ההכנסה, ערעור הביטחון הקיומי - כל אלה נחווים כמות המצב הקיים, לעתים זה מות המערך הנפשי הקיים, או פחד ממות המערכת הנפשית הקיימת.

הארכיטיפ של מוות מופיע בתרבויות רבות כארכיטיפ של מוות ותחיה וכרוך בארכיטיפ הטרנספורמציה שמתרחשת בעקבות מות הקיים. כך במיתוס האלכימי, הביתור ההמסה והפרוק של החומרים הקיימים מוליכים אל מות החומרים, השתנותם והיווצרות חומר חדש ואיכותי יותר מתוכם (נצר 2004).

במקביל, הקטסטרופה כאירוע היסטורי בעולם יכול לעורר את פחדי יום הדין האפוקליפטיים (המופיעים בחזון דניאל ביהדות ובחזון יוחנן בנצרות) והחשיבה האסכטולוגית של סוף העולם, מלחמת גוג ומגוג, ואת הציפיה לתחיה ולידה מחדש, של התחדשות העולם אחריו.

בהיותנו בתוך השבר הגדול, נראה האור בקצה המנהרה כה רחוק. אבל בכל זאת הוא קיים. אולם מהי הטרנספורמציה הנדרשת מכל יחיד ויחיד כדי שתתורגם לטרנספורמציה חברתית? והאם נעבור כיחידים וכחברה טרנספורמציה מיטבית שתאפשר לארכיטיפ של מוות ותחיה להתקיים או שמא תשאר רק אימת המוות?

ארכיטיפ הרוע

המלחמה היא אסון גלובלי. והיא מקבלת פרוש של התגשמות והתממשות הרוע, שהוא אחד מביטויי הצל בנפש האדם. הצל הוא ההיבטים והתכונות הנחותים, הבלתי מפותחים והשליליים בנפש האדם.

את הצל האדם נוטה להשליך על השדים והדמונים שבעולם וכן להשליך על הזולת, להאשים אנשים אחרים בגרימת האסון והפיכתם לשעיר לעזאזל. בדרך כלל הנטייה בחברה היא להאשים את בני המיעוטים, או עם אחר, מכאן גם תיאוריות קונספירציה למיניהן. היטלר זיהה את היהודים עם נגיף שצריך להשמיד. האשמת הזולת והאחר בעולם לא מאפשרת לאדם קבלת אחריות על הרע בתוכו ובמעשיו ואת המחויבות לתיקון עצמו. יש להבחין בין היבטי הצל שמוגדרים כשליליים מתוך עמדה שוללנית של התרבות, לבין הצל כרוע ממשי ובמיוחד כרשע מוחלט.

הרוע הנורא של המלחמה העכשווית בה טבחו בנו הוא רשע מוחלט והוא מפגיש אותנו עם רגשות רוע קשים, כמו שנאה, דחף נקמה, אלימות - הן של אויבינו כלפינו והן שלנו כלפיהם. לא קל לפגוש רגשות קשים כאלה ולהכיר בהם בתוכנו. רגשות אלה יכולים להיות מנותבים ללחימה ממשית, למאבק קיומי נכון.

ארכיטיפ ההיבריס

לכל כוחות הצל שמפעילים את האדם מתווסף צל ההיבריס (גאוות יתר) של האדם האומניפוטנטי שמדמה שכוחותיו ותודעתו הם כל יכולים ומעבר לגבולותיו, שמדמה שהוא רואה ויודע ועושה הכל נכון וכך מצמצם את תודעתו ומביא על עצמו ועל אחרים אסון. הלוקה בהיבריס מקבל בסופו של דבר מכה אנושה לגאוותו, מכה שמראָה לאדם את קטנותו וטיפשותו. במיתולוגיה היוונית האלה נמסיס היא המסייעת לאדם להכיר במגבלותיו. היא אחראית למידה ולמינון הנכונים. היא עומדת על המשמר שלא יצא האדם מגדר גורלו, והיא מענישה את המתנשא, שנחשב למתחרה באלים ומתגרה בהם. המיתוסים של היבריס הם בניית מגדל בבל והנפילה של המלאך הילל בן שחר כעונש האל. במיתולוגיה היוונית - מעוף היתר לשמים של איקרוס, בלרופון ואקסיון ונפילתם-עונשם. המיתולוגיה העכשווית מפרשת את התרסקות מגדלי התאומים בארה"ב ואת התרסקות המעבורת קולומביה כעונש על ההיבריס הטכנולוגי של האדם בן ימינו. גם הווירוס הזעיר הבלתי נראה של הקורונה גילה לאדם האולטרא-טכנולוגי היהיר שחושב - "כוחי ועוצם ידי עשה לי את החיל הזה" (דברים ח, 18), את אפסותו. ההיבריס העכשווי הוא ההיבריס הנוראי של מנהיגי המדינה שקיבלו את כל האזהרות על המלחמה המתקרבת והכחישו את האסון המתקרב, ממש כמו במלחמת יום הכיפורים, מתוך יוהרה של צדקת דעותיהם המקובעות, יוהרה של כוחנו הצבאי, של "כוחנו ועצם ידינו", יוהרה של זלזול בכוחם של הערבים, יוהרה של עיוורון כלפי המציאות, יוהרה של אמונה בנצחוננו התמידי.

אי אפשר לי שלא לחוש שיש מידה של היבריס במחשבה שניתן להתמודד עם האסון הנורא של מלחמה זו על ידי חשיבה סמלית-פסיכולוגית בעת שנדמה שהרוע הקונקרטי הוא המציאות היחידה האפשרית. החשיבה המיתולוגית וההסבר הארכיטיפי היונגיאני הם כלי תודעה בעת שההרגשה של רבים מאתנו היא שכל הכלים התודעתיים נשמטו מאתנו.

ארכיטיפ הקורבן-תוקפן

במלחמה זו שנכפתה עלינו רבים נהיו קורבן לאלימות האויב ולטיפשות הנהגתנו. רבים הקריבו על כורחם את יקיריהם הקרובים ביותר. זו הקרבה שנכפתה על ידי גורל עיוור. מלבד זאת רבים נדרשים כעת להקריב הרבה ממה שהרכיב את חיינו והעניק להם תוכן ותשתית ביטחון. להקריב ביטחון קיומי, הכנסה, אורח חיים, צרכים אנושיים אינטימיים ומשפחתיים, צרכים חברתיים, צרכי תרבות והנאות. היפוכו של הקורבן הוא התוקפן. הקורבן נדחף פעמים רבות אל קוטב החיים ההפוך, שהוא עמדת תוקפנות-אלימות כנגד המקרבן וגם נגד אחרים שנחווים כמכשול או אויב. הצימוד הארכיטיפי של קורבן תוקפן מנציח את הסכסוך הערבי-יהודי והוא פוגעני כלפי הנפש, שבמיטבה מתכווננת לאיחוד ניגודיה.

מיתוס הגבור הנאבק במפלצת

המוטיב המרכזי בכל המיתוסים הוא מאבק הגיבור במפלצת. המפלצת היא כל מכשולי החיים ומכשולי הנפש שהאדם לאורך כל חייו נאבק בהם. המכשולים הם מפלצות בהיותם בלתי מודעים ועוצמתיים, וכל אדם הוא הגיבור של חייו במאבקו בהם (נצר 2011). נגזר עלינו עכשיו להיות למשך זמן בתוך לוע המלחמה המפלצתית, להיאבק בה ולנצח אותה ולצאת ממנה כשיגיע הזמן. לא רק החיילים הם גיבורים במלחמתם באויב (המפלצת) אלא כל אדם הוא גיבור במלחמתו נגד מפלצת החרדה והאובדנים והאיום הקיומי וחוסר האונים. כל אדם הוא גבור בעל כורחו בהתמודדות עם החרדה הקיומית ואלימות הרוע הבלתי נתפש שנפלו עלינו.

ארכיטיפ החיפוש אחר הריפוי, ההצלה, התיקון, הפתרון, הפיצוי והגאולה

במרכז העצמי בנפשנו מופעל עקרון הקומפנסציה-הפיצוי, שמביא פיצוי-פתרון-ריפוי ותיקון לשברי הקיום. כנגד המחלה מופיע ארכיטיפ הריפוי; ריפוי גופני ונפשי. במיתוס הנוצרי מתואר החיפוש אחר הגביע הקדוש שבו השיקוי שירפא את המלך הפצוע וכך גם את שממת הארץ כולה. בזמן של מחלה שמתפשטת באנושות כולה צומחים פתרונות לריפוי - הן גופניים, והן נפשיים, ריפוי הגורמים הפיזיים וריפוי פנימי נפשי. מופיעים פתרונות מעשיים, רוחניים ויצירתיים - מדיטציות והדמיות, הצעות חדשות לדרכי התבוננות מודעת על עצמנו והעולם.

הגרוש והגלות מביאים לחיפוש הגאולה, לחיפוש גואל-מנהיג בעולם לעומת חיפוש גואל פנימי. השבר הבסיסי, שהוא שבירת החיבורים הפנים-נפשיים והבין-אישיים, והחיבורים בין גוף לנפש, מבקש לרפא עצמו גם על ידי חיבורים אנושיים בהם אנשים מתקבצים כדי להיות ולהקשיב ולדבר ולעשות יחד. על ידי חברותא. על ידי חיבוק, על ידי דאגה הדדית, על ידי נתינה ונדיבות, על ידי חמלה ואהבה. יואל הופמן כתב (קוריקולום ויטה 2007. כתר. פסקה 99): "אני רואה חלום: פתיל שעליו חרוזות פנינים [על צווארו של מי תלויה המחרוזת?] נקרע ואינספור פנינים מתפזרות על הרצפה." בהמשך הוא מתאר איך הוא מנסה לאסוף אותן: " אבל כמה יכולתי לאסוף? לכל היותר מאה". זה חלום על גורל קולקטיבי, הרי הוא שואל, על צווארו של מי תלויה המחרוזת? הרי זו מעין תמונה מקדימה של אירוע קולקטיבי שבו נקרעה מחרוזת הפנינים של כולנו, וכולנו מנסים לאסוף את הקרעים של עצמנו ושל מה שהיינו והאמנו בו.

"אמנות היא הניסיון להגן על שלמות העולם, היא הקשר הנסתר שבין כל הדברים" - כך כותבת דוברבקה אוגרשוביץ', בספרה 'מוזיאון הכניעה ללא תנאי' (תרגום דינה קטן בן ציון. עם עובד. 2009). אכן אמנות היא הניסיון שלנו לתקן את השלמות שנקרעה. כשהופמן אוסף את פניני המחרוזת הוא מדבר על העשיה האמנותית שלו, שגם היא נראית כמו חרוזי פנינה שזורים על פתיל. והפתיל הוא "הקשר הנסתר שבין כל הדברים". גם המושג של העצמי לפי יונג הוא בדיוק זה.

ארכיטיפ העצמי והמשמעות

העצמי, לפי יונג, הוא מרכז הנפש ומרכז המשמעות בנפש. ארכיטיפ המשמעות מכוון אותנו למצוא משמעות בתהליך שאנו עוברים, ולקראת מה הוא אמור להוליך אותנו. למעשה כל תרומה לתודעה המגדירה את ההתרחשות ומסבירה אותה במושגים שקיימים לרשותנו היא הענקת משמעות. גם העיגון התודעתי של החוויה הקיומית בארכיטיפים ומיתוסים מעניקה תחושת משמעות. בעת קטסטרופלית כזו קשה להעלות על הדעת איזו שהיא משמעות שיכולה להיות לה. גם האמונה במשמעות נשברת עכשיו. דווקא לכן עלינו למצוא תובנות ומשמעות לחיינו ולמצוא משאבים חדשים מתוך המרכז הפנימי של העצמי ולהכיר כי גם שימור ההישרדות מתוך צמצום עצמי זמני יכולה להיות תגובת הצלה עצמית בעלת משמעות. המיתוס יכול להעניק משמעות לאירוע הקטסטרופלי. כך הקבלה מתארת את המיתוס של צימצום האל לתוך עצמו כדי להתפנות לברוא את העולם מחדש. מיתוס קבלי אחר הוא תורת התיקון של שבירת הכלים של האר"י שהופיעה לאחר גירוש ספרד ונהוג לראות בה ניסיון למצוא פתרון סימבולי לבעית הגירוש שנחוותה כשבירת הכלים בעולם היהודי על ידי הרעיון הקבלי של התיקון. לכן, נראה לי שכל תורת הכלים, השבירה והתיקון היא דרך מיתית-סמבולית של האר"י לתאר, להכיל את הטראומה של העולם היהודי, ולהעניק לה פשר ואמונת ריפוי שכל יחיד יכול להשתתף בה על ידי הדבקות הקבלית.

אבל יש תודעת משמעות שהיא חווית עומק החיים מעבר לכל תוכן. הסופר עוזי וייל כותב על כך: "אתה יכול להרגיש מתי אתה נמצא בתוך משמעות חייך ומתי לא [...] המקום הזה, טבעו שירצה להתגלות. וטבענו שייסתר מאיתנו, תמיד. לכן הוא יתגלה רק בשעה איומה, כש"המציאות" שבנינו לעצמנו נסדקת ומתפוררת מול עינינו. אבל מכיוון שהמקום הזה רוצה תמיד להיות, כל מה שאתה צריך לעשות כדי להיות בו, זה לבקש להיות בו. לדמיין אותו ואז להיות בו. ברגע שתבקש הוא יתגלה". (וייל 2023: 102).

ארכיטיפ הטוב

כנגד הרע עומד מאז ימות עולם ארכיטיפ הטוב. הוא מתממש במיתוס של מלחמת בני אור בבני חושך. עשיית הטוב יכולה להילחם ברע שבנפש האדם. כדברי תהילים: "סור מרע ועשה טוב". בקהילות יהודיות היה נהוג עד סוף המאה ה-19 בעתות מגיפה, לחתן זוג יתומים על חשבון הקהילה. וכך על ידי עשיית הטוב נלחמו ברע. בראשית ד,ז. בספר בראשית כתוב: "לַפֶּתַח חַטָּאת רֹבֵץ וְאֵלֶיךָ תְּשׁוּקָתוֹ וְאַתָּה תִּמְשָׁל בּוֹ" (בראשית ד,ז). השליטה העצמית מאפשרת העברת דגש על ערכי הטוב. כשנחרב בית המקדש העתיק ר' יוחנן בן זכאי את הדגש מהפולחן הדתי אל גמילות חסדים כדרך לכפר על עוונות.

כך גם הקדושה עומדת כנגד החטא, כמו הטוב כנגד הרע. התגובה של אנשים רבים לאסון המלחמה היא מודעות לכך שמתוך הרע אנחנו נשלחים להתמקד בטוב בתוכנו ובעולם: להרבות טוב בעולם, לחזק איכויות של קבלה, נתינה, נדיבות, סובלנות, אמונה, אופטימיות, חמלה, עזרה לזולת ואנושיות בכלל. הדחף לעשיית טוב למען הזולת מאפשר לאושש את אמונתנו בטוב הבסיסי שאפשרי בעולם ובתוכנו, ואמונה בזולת. מיכאל זק כותב: "כל בוקר אני מזמן לעצמי נצחונות קטנים של טוב על הרע, של יש על האין" (הופץ ברשת).

יונג חזר שוב ושוב על אמונתו בכפל המשמעות שבכל ארכיטיפ, כך שבכל רע יש גם טוב, וכל רע יכול להוליך לטוב. עם זאת יש רוע שהוא רשע צרוף כפי שהיה בשואה וכפי שהיה ברצח האכזרי של אנשים מישובי העוטף במלחמה הזו. ברוע הצרוף לא יכול להיות שום טוב. אולם הנפש בתהליך חיפוש החלמתה נדחפת אל הטוב כדי לאזן את קיומה ולאפשר מתן אמון מחודש בעולם. ההיסטוריון רוטחר ברחמן (בספרו 'המין האנושי - הסטוריה של תקוה') מראה ששעות משבר כגון מלחמה, חורבן או רעב הן בדיוק הרגעים שבהם בני האדם מתגלים לא כיצורים האלימים, התחרותיים והחשדניים שסיפרו לנו שהם - אלא כיצורים החומלים, המשתפים והבוטחים שהם באמת. ביום השמיני למלחמת העולם השניה כתבה לאה גולדברג על "החובה להזכיר לאדם כי אדם הוא, כי קיימים בעולם אותם הערכים הנצחיים העושים את החיים ליקרים", לכן נזכור ונזכיר את הטוב.

ארכיטיפ האם הטובה

תומס מאן כותב: "האֵם נמצא בה מעיין החיים הדרוש ליילוד... בראשית המעשים היתה האדמה מכלכלת את ילדיה בחלבה היא לאחר הלידה, שכן רחמיה הגיעו באמצעות שורשיהם עד למעמקים." (בספרו 'הנבחר'). הטוב המרפא מופיע פעמים רבות כישות אימהית. פרנצי דיבר על דמות בהשראת המיתולוגיה היוונית שהוא כינה בשם 'אורפה', הקשורה במיתוס של אורפאוס שירד אל השאול כדי להעלות משם את אהובתו. לפי פרנצי, אורפה היא פונקציה מולדת המיועדת לשמירה עצמית ולאימהות מגוננת בהעדר מישהו אחר שיקח זאת על עצמו. מדובר בכוח פרימורדיאלי מולד של ארגון החיים, המתעורר במצבי מוות נפשי, כשהעצמי מתפורר וקיומו מאוים (גורביץ 2011). להבנתי, זו האם הטובה שיכולה להופיע כדימוי אמהי-נשי מיטיב עוטף וחם, שמתגבשת בדימוי תמונתי מיתולוגי, כדמותה של רחל אמנו או השכינה או מריה בנצרות. בקבלה זו ספירת הבינה, ספירת האם, שאליה מתכנסים הניצוצות כדי להיתקן. במיתולוגיה היוונית זו אתנה (או דמטר) שמאפשרת לאל דיוניסוס שהומת ובותר, להוולד מחדש ואיזיס המצריה מולידה מחדש את אוזיריס. כישות פנימית זו היכולת לגייס מתוכנו את האם הטובה האלמנטרית, את הפונקציה המיטיבה האוהבת החומלת, המכילה, הדואגת, המטפלת הרוצה בטובתנו ומקשיבה לצרכינו ומנחמת. ישות זו מופיעה כשזקוקים לה, כקומפנסציה לעולם שאבד וכקומפנסציה לרוע. הציור הידוע של וורמיר, 'החלבנית', שמתאר אישה עומדת במטבח ומוזגת חלב, הוא דוגמה לדימוי מקור השפע המתמיד של האם הגדולה. דמות כזו היא גם מריה, הפיאטה האוחזת בבנה המוטל בחיקה אחרי הורדתו מהצלב. בכל המיתוסים הללו מודגש ארכיטיפ האם בהיבט האלמנטרי-המכיל-האוהב ובהיבט הטרנספורמטיבי, שמופעל בנפש במצבי הטראומה. בתרגום הטיפולי זו עמדה אמהית-נשית מכילה מקבלת עוטפת ולא עמדה רציונלית-גברית פרשנית, אשר מאפשרת את השיקום שמצבי טראומה.

ארכיטיפ האמונה

בספר דברים כתוב: "אֵל אמונה ואין עָוֶל" (ל"ב, ד). מדרש הלכה 'ספרי' אומר: "אל אמונה - שהאמין בעולם ובראו". הבריאה היא אפוא מעשה אמונה מצדו של אלוהים. בתפילת הבוקר מודים לאל: "שהחזרת בי נשמתי בחמלה רבה אמונתך" - מודים לאל על שהעניק לנו את חמלתו, את הנשמה ואת אמונתו. החזרת הנשמה מהשינה או ממצב של מצוקה נפשית הנחווית כאובדן נשמה, היא ביטוי לאמונה של האל בנו, ביכולתנו לשוב אל עצמנו. הרב יונתן זקס מדבר על אמונתו הבלתי מעורערת של אלוהים באנושות. זקס אומר: "אמונה אין פירושה ודאות, פירושה של אמונה הוא האומץ לחיות באי-ודאות" (זקס. 2017: 244). זו גם אמונה במשמעות של ההתרחשויות, אמונה בטוב העתידי, אמונה שיש מי (בתוכנו ומחוצה לנו) שמלווה אותנו בדרכנו ומסייע לנו, ומעניק כוחות להתמודד עם הרוע העכשווי, ככתוב בתהילים: "כי מלאכיו יצווה לך לשמרך בכל דרכיך". אמונה בטוב האפשרי פירושו תקווה. אמונה באלוהים שהיא אמונה בחיים. "חַי חַי הוא יודֶךָ" כותבת זלדה (בעקבות פסוק מישעיהו). המיתוס היווני על תיבת פנדורה מספר שמתחת לכל הצרות שיצאו ממנה שוכנת התקווה.

מיתוס המבול

מיתוס המבול קושר במפורש בין המבול לחטאי האדם: "כי מלאה הארץ חמס". מיתוס המבול מאפשר שהחברה תינצל כשהוא מביא את הפתרון של התיבה להסתגר בה. כמו כן כשהמיתוס תולה את ההתרחשות בחטאי הקבוצה, הוא מעניק אפשרויות של תיקון בעתיד, כאשר האדם יימנע מחטאיו. סיפור המבול כהצפת תהומות המים מסמל את העונש האלוהי שמאיים על עצם הקיום, אבל גם מסמל את המבול הרגשי של חרדות מציפות המאיימות להשמיד את האגו השברירי. בתקופות מצוקה מופיעים חלומות של הצפות מים וים שמאיימים לחדור לבתים. התיבה הסגורה ומגופרת היטב (כמו תיבתם של משה ושל נוח), מסמלת את האגו האנושי כמיכל בעל גבולות, כך שלא יחדרו מי הלא-מודע והאגו יוכל לשמור ולהציל את קיומו הנבדל, האוטונומי בשוֹא גלי הנפש המבוליים. זו תיבה סמלית, תיבת האגו שמבודד אותנו מהחרדות, מכיל אותנו ומציל מהצפה רגשית. התיבה הסגורה הקונקרטית והסמלית כאחד, היא כמיכל האלכימי ההרמטי, המיכל הסגור שיש לשהות בו, לאפשר אינקובציה של תהליכים לקראת התהוות חדשה, ולהוות היכל מקודש לעצמי.

המיתוס של המבול הוא עצמו מעין מיכל שמאפשר לנו להבין וכך להכיל את עצמנו. המיתוס מתאר הן את החרדה מהמבול והן את הפתרון לה. הוא מתאר את הצורך להכיל את עצמנו בתיבת עצמנו, להינצל ממבול החרדה, לגפר היטב את התיבה ולא לתת לחרדה לחדור, וכך להיות מוגנים עד יעבור זעם. התובנה הזו עצמה מרגיעה. כשאנו מעגנים את הכאוס העכשווי בתובנות ארכיטיפיות ובמיתוסים קדומים ששבים שוב ושוב לתחיה, מוענקת לנו 'תיבת נח' כרחם, כמעטפת הגנה, כמו הגולם שחייבים לשהות בו לפני ההבקעה המחודשת. אני רואה במיתוס של המבול דוגמה לעבודת הנפש שעל ידי סיפור מארגן מתמירה חרדה מפני הצפה נפשית קטסטרופלית אשר נחווית כאיום בהשמדה. אבל למעשה כך כל המיתוסים, כמו כל גופי היצירה האנושית, מהווים מבנים מארגנים, תיבות הצלה-הכלה של התודעה מפני עוצמת תכני הנפש האנושית וסכנותיה. כל מיתוס, כמו המבול, מהווה תיבת הכלה של המתח בין מעשי האדם לתוצאותיו.

ארכיטיפ החשיבה התלאולוגית

בכל הדתות המונותאיסטיות וגם באסכולות תאולוגיות, תאוסופיות ופילוסופיות מסוימות שולטת האמונה שההווה אינו מכוון רק על ידי העבר אלא גם על ידי העתיד. כפי שמתואר בפיוט 'יגדל אלוהים חי' לערב שבת: "מביט לְסוף דבר בקַדמָתו".

כך במקרא הירידה למצרים והשעבוד הם למען הגאולה ממצרים וכל ההתרחשות ההיסטורית נועדה לכך. חשיבה מכוונת עתיד היא חשיבה תלאולוגית, שהנחת היסוד שלה היא שהכול קורה למען התרחשות עתידית שתוליך להתפתחות רוחנית של האנושות. החשיבה התלאולוגית כוללת את האמונה במשמעות ההתרחשויות, את האמונה שהרע יוליך לטוב, שהמוות יוליך לתחייה, שהירידה לשאול (הניגרדו-המוות) האלכימי יביא לטרנספורמציה. יתירה מזו, הרע הכרחי למען הטוב שיבוא בעקבותיו. החשיבה המיתית התלאולוגית (הנאיבית אולי) מייצרת את האמונה שאסון יוליך את האנושות לחשבון נפש מחודש ותיקון דרכיה.

בסיכום

תקופת המלחמה הזו היא זמן ביניים שלא הכרנו, שכלליו שונים מאלו שהיו ויהיו. במובן זה תקופה זו היא מרחב לימינלי, שהוא זמן שבו הלא ידוע מעורר חרדה.

הצורך בניצחון האויב מקביל לצורך בניצחון האויב הפנימי של החרדות, לצורך בחיזוק הנפש על ידי הכלת הסכנה והתמודדות מיטיבה איתה, וגם מקביל לצורך להתייחסות למצב העכשווי כמנוף לתהליכי שינוי מיטביים ליחיד ולחברה, אף כי קשה לחשוב כך כשאנו בעין הסערה.

אדיפוס לוקח אחריות על אשמתו ופועל בהתאם. בתו של אלבר קאמי, קתרין, אמרה שהמסר העולה מספרו 'הדבר' הוא שאנחנו אחראים למעשינו: יונג אומר: "תובנה לתוך עולם הדימויים חייבת להתבטא במחויבות אתית. אלמלא כן, היינו מתמכרים לכוחניות ודבר זה הרה אסון לא רק לזולת אלא גם ליודע. דימויי הלא-מודע מטילים אחריות כבדה על האדם. כישלון בהבנתם או יישום חלק מהמסקנות המתבקשות מהם, משבשות את הכוליות וגוזרות חיים של קטיעות" (יונג [1961] 1993: 184).

מאז ימי בראשית, מאז שקיבלנו את חלקת אלוהים הקטנה של נפשנו "לעובדה ולשומרה", אנחנו ממשיכים להיות אחראים למחויבות ל"עובדה ולשומרה", לעבוד ולשמור על הנפש ולכבד אותה, שאלמלא כן היא לא תכבד ולא תשמור אותנו. הכבוד לנפש הוא גם בעזרה לנפש הנפגעים הישירים מטראומת המלחמה על מנת למנוע התהוות של פוסט טראומה, וגם בעזרה לנפש כל אחד מאיתנו, שלא לשקוע בחרדות, ככתוב: "ונשמרתם מאד לנפשותיכם" (דברים ט"ו), וכן "הִשָמֵר לְךָ וּשְמוֹר נַפְשְךָ מְאוֹד" (דברים י"ט).

מקורות

ברחטמן רוטחר. 2021. המין האנושי - הסטוריה של תקוה. תרגום אילן פן. הוצאת פן וידיעות ספרים.

גורביץ חיותה. 2011. שפת ההיעדר ושפת הרוך : טרנספורמציה בטיפול כהתרה של ה'הזדהות עם התוקפן. אתר מרחבים. https://www.iapp-childr...e-hayuta.pdf

וייל עוזי. 2023. קורה שאדם נולד לתוך ארץ זרה. הקבוץ המאוחד.

זקס יונתן. 2017. לרפא עולם שבור - החיים כקריאה לאחריות. תרגום צור ארליך. מגיד.

חלפי אברהם. 1988. שירים. כרך ב. הקבוץ המאוחד.

יונג ק.ג. [1961]1993. זכרונות חלומות מחשבות. תרגום מיכה אנקורי. רמות.

לוין פטר ופרדריק אן. 1999. להעיר את הנמר - מרפאים את הטראומה. תרגום אהובה מאיר ושלה גסנר. אסטרולוג.

מרגריט ז'אן. 2008. מבט במראה הפנימית. קשב. תרגום שלמה אביו.

נצר ר. 2004. מסע אל העצמי - סמלי האלכימיה. מודן.

נצר ר. 2011. מסע הגיבור. מודן.

Eigen Michel. 1985. Toward Bion's starting point: Between catastrophe and faith. Int. J. psychoanalysis. 66:321-330.

# data[].attributes.attachment_link.title
ארכיטיפים, מיתוסים ואסון אוקטובר 2023

# data[].attributes.attachment_link.description
הנפש מורכבת מדגמי יסוד מיתיים ששזורים כמארג אלה באלה ונועדו להעניק כלי התמודדות לתודעה האנושית, כדי להבין, להסביר, למצוא סיבה ואולי אף פשר להתרחשות עכשווית

# data[].attributes.headline
אותיות נשמה מהשירה הישראלית

# data[].attributes.subject
אותיות נשמה מהשירה הישראלית

# data[].attributes.body
בעריכת מוטי זעירא

# data[].attributes.headline
אותיות לנשמה - פסוקי שירה עברית לאזכרה

# data[].attributes.subject
אותיות לנשמה - פסוקי שירה עברית לאזכרה

# data[].attributes.attachment_caption
יהודים, במה אתם מאמינים?

# data[].attributes.headline
במה יהודים מאמינים ? 

# data[].attributes.subject
במה יהודים מאמינים ? 

# data[].attributes.attachment_link.title
יהודים, במה אתם מאמינים?

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from מדברים עברית - כל הפרקים on Spotify. האם היהודים בישראל מאמינים, ובמה הם מאמינים, ולמי הם מתפללים, ועל מה, והאם זה עוזר להם? בעקבות סקר האמונה הגדול, שיחה על אמונה ומוסר, על אלוהים ויציאת מצרים, הרמב״ם ושפינוזה, תינוקות ומלאכים, הרבי מלובביץ׳, בלייר פסקל, בריאות וכדורגל, גן עדן וגיהנום.

# data[].attributes.attachment_caption
עמוד הבית - מרכז הטקסים

# data[].attributes.body
טקסטים חילוניים

# data[].attributes.attachment_link.title
עמוד הבית - מרכז הטקסים

# data[].attributes.attachment_link.description
מילים וטקסים של צער ונחמה. בימים קשים אלו של צער, אובדן ואי וודאות, רכזנו עבורכם תפילות חיזוק ואבל, מילים של נחמה, שירים לשיר יחד וטקסים קהילתיים ואישיים, שאספנו ושיצרנו.

# data[].attributes.headline
פרופ' אבי שגיא חוקר ממכון הרטמן 

# data[].attributes.subject
פרופ' אבי שגיא חוקר ממכון הרטמן 

# data[].attributes.attachment_link.title
בין ליברליזם לשנאת ישראל עם פרופסור אבי שגיא

# data[].attributes.headline
העברים / ברוך שפינוזה 

# data[].attributes.subject
העברים / ברוך שפינוזה 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
העברים | המוחרם: שש תחנות להבנת החרם על ברוך שפינוזה

# data[].attributes.headline
העברים / ביאליק מלך היהודים

# data[].attributes.subject
העברים / ביאליק מלך היהודים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
העברים | "מלך היהודים" - ביאליק | כאן 11

# data[].attributes.headline
טקס חנוכה מבית היוצר של אורנים 

# data[].attributes.subject
טקס חנוכה מבית היוצר של אורנים 

# data[].attributes.headline
יהדות מודלרית / דב אלבוים

# data[].attributes.subject
יהדות מודלרית / דב אלבוים

# data[].attributes.body
בר אילן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הפקולטה למדעי היהדות

# data[].attributes.attachment_link.title
דב אלבוים – לקראת יהדות מודולרית: תובנות מתוך מסעותיי עם מורשת ישראל, שיח ודיון

# data[].attributes.body
העברים

# data[].attributes.attachment_link.description
המיזם זכה ל-18 פרסים בתחרויות תיעודיות שונות והוקרן במאות הקרנות
ובערוצים 2, 10, 8, רשות השידור וכאן – תאגיד השידור הציבורי
qedary@gmail.com

# data[].attributes.headline
פורים / משלוח מנות של רוח 

# data[].attributes.subject
פורים / משלוח מנות של רוח 

# data[].attributes.body
מכון הרטמן

# data[].attributes.headline
בית מרכז הטקסים

# data[].attributes.subject
בית מרכז הטקסים

# data[].attributes.body
https://jewishrituals.org.il/?fbclid=IwAR0D99wuDRIXUpy0_C3w-GHjhw9NIGC2SpgF9zPTLK02PBltMKEN1vlbF80_aem_AcjUxlv8qZRiD-SrSimgbOVkYeDDObLI3951zjJ15CmxSoOKis8TLTnk8VuyToJyaHI9UoB192ZXSd9DHUDVTnog#pesach

# data[].attributes.attachment_link.title
בית - מרכז הטקסים

# data[].attributes.attachment_link.description
מילים וטקסים של צער ונחמה. בימים קשים אלו של צער, אובדן ואי וודאות, רכזנו עבורכם תפילות חיזוק ואבל, מילים של נחמה, שירים לשיר יחד וטקסים קהילתיים ואישיים, שאספנו ושיצרנו.

# data[].attributes.headline
על כל אלה/ נעמי שמר

# data[].attributes.subject
על כל אלה/ נעמי שמר

# data[].attributes.body
מבית היוצר של הספרנים ,

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הספרייה הלאומית

# data[].attributes.attachment_link.title
הסכת חדש: ”על כל אלה” – נעמי שמר, ביוגרפיה ישראלית - הספרנים

# data[].attributes.attachment_link.description
הספרנים | מגזין הספרייה הלאומית

# data[].attributes.headline
דב אלבויים מאמר בהארץ בנושא ישיבות הלימוד החרדיות 

# data[].attributes.subject
דב אלבויים מאמר בהארץ בנושא ישיבות הלימוד החרדיות 

# data[].attributes.attachment_link.title
אתר הארץ חסום - חדשות, ידיעות מהארץ והעולם - עיתון הארץ

# data[].attributes.attachment_link.description
אתר הארץ חסום - כל חדשות היום - הידיעות והחדשות בעיתון הארץ . סקופים, מאמרים, פרשנויות ותחקירי עומק בעיתון האיכותי בישראל

# data[].attributes.headline
קטעים ספרותיים /שניתן לשלב

# data[].attributes.subject
קטעים ספרותיים /שניתן לשלב

# data[].attributes.body
נאסף על ידי עמיתי תמורה

# data[].attributes.attachment_link.title
קישורים לטקסטים-אבלות

# data[].attributes.headline
קדיש/ מכון שיטים

# data[].attributes.subject
קדיש/ מכון שיטים

# data[].attributes.attachment_link.title
אבלות, קדיש עין שמר

# data[].attributes.headline
טקסטים מגוונים של קדיש 

# data[].attributes.subject
טקסטים מגוונים של קדיש 

# data[].attributes.body
עריכה של עדי בן צדף

# data[].attributes.attachment_link.title
נוסחים שונים לקדיש

# data[].attributes.attachment_link.title
ארגז כלים למובילי טקסי אבלות תמורה 30.5.2025

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ליל"ך - לחיות ולמות בכבוד

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ליל”ך – לחיות ולמות בכבוד

# data[].attributes.attachment_link.title
בית - ליל”ך - לחיות ולמות בכבוד

# data[].attributes.attachment_link.description
לזום לחצו על התמונה החזון: עמותת ליל“ך מאמינה באוטונומיה של האדם על גופו, ובזכותו למות בכבוד, תוך צמצום מירבי של סבלו. הרפואה המודרנית מאפשרת להאריך חיי אדם במצב סופני, באמצעים מלאכותיים, אולם איכות חייו וכבודו כאדם עצמאי שאינו תלוי בזולת נשללים ממנו. ההתכוננות לקראת סיום החיים ושבירת הטאבו מהעיסוק במוות, מקילה על האדם בחייו, מביאה … להמשיך לקרוא בית ←

# data[].attributes.headline
קטעי קריאה למקרים מורכבים

# data[].attributes.subject
קטעי קריאה למקרים מורכבים

# data[].attributes.attachment_link.title
מקורות לאבלות במערכות יחסים מורכבות

# data[].attributes.headline
מוות נטה ללון/דנה חפץ 

# data[].attributes.subject
מוות נטה ללון/דנה חפץ 

# data[].attributes.attachment_link.title
מוות נטה ללון

# data[].attributes.headline
שי עגנון - בר נפס מלמד עגנון 

# data[].attributes.subject
שי עגנון - בר נפס מלמד עגנון 

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from ש"י עגנון - בעברית on Spotify. סיפור ילדים על מנהיגות וציונות, ולמה באמת עגנון קיבל את פרס הנובל?

# data[].attributes.headline
נשים /גיבורות תרבות 

# data[].attributes.subject
נשים /גיבורות תרבות 

# data[].attributes.body
משחק נהדר, ללמוד על גיבורות תרבות, נשים . בוט. תרבות יהודית ישראלית .

# data[].attributes.attachment_link.description
לכבוד שבוע התפוצות ויום האישה, אתם מוזמנים לחדר הראיונות של נשים ששינו את פני ההיסטוריה. לחצו על אחת הדמויות ושאלו אותה 7 שאלות מפתח על חייה.

# data[].attributes.headline
דף משימה מערך שיעור מקסים לשבוע האישה 

# data[].attributes.subject
דף משימה מערך שיעור מקסים לשבוע האישה 

# data[].attributes.attachment_link.title
דף למורה -נשים משנות עולם - שבוע התפוצות 