# data[].attributes.body
Segle XX la base del catalanisme s'estén.
Els botiguers de Barcelona es neguen a pagar els nous impostos aprovats pel govern.
La repressió provoca la dimissió de l'alcalde de Barcelona. Les classes mitjanes barcelonines s’adhereixen al catalanisme.

# data[].attributes.headline
1901 – Victòria de la candidatura dels 4 presidents

# data[].attributes.subject
1901 – Victòria de la candidatura dels 4 presidents

# data[].attributes.body
La Lliga Regionalista, conservadora (liderada per Prat de la Riba i Cambó) aconsegueix el triomf a les eleccions generals per la circumscripció de Barcelona amb la candidatura dels 4 presidents (Dr. Robert, Domènech i Montaner, Albert Rusiñol i Sebastià Torres) trencant el duopoli caciquista.

# data[].attributes.headline
1904 – Visita d’Alfons XIII. Escissió de la Lliga

# data[].attributes.subject
1904 – Visita d’Alfons XIII. Escissió de la Lliga

# data[].attributes.body
El 1904 durant una visita d’Alfons XII a Barcelona, Cambó va fer un discurs demanant autonomia municipal. En aquesta visita es produeix una escissió de la Lliga per l’esquerra, origen de la creació del Partit Català Republicà (1917, Companys, Layret) i d’Estat Català (1922, Marcià).

# data[].attributes.body
Coalició electoral de totes les forces catalanistes (carlins, federals, Lliga, CNR, UC, UR), excepte els partits dinàstics i els radicals de Lerroux.

# data[].attributes.headline
1905 – Assalt al cu-cut! i Llei de jurisdiccions 

# data[].attributes.subject
1905 – Assalt al cu-cut! i Llei de jurisdiccions 

# data[].attributes.body
El setmanari Cu-Cut! publica un acudit basat en el banquet on ironitza amb les derrotes de l’exèrcit. Els militars assalten les redaccions del cu-cut! i La Veu de Catalunya.

El govern de Segismundo Moret:
- No condemna l’assalt
- Suspèn els dos periòdics
- Redacta una llei de Jurisdiccions que posa sota jurisdicció militar les ofenses de l'exèrcit a la unitat de la pàtria i als seus símbols.

# data[].attributes.headline
1907 – Victòria electoral de Solidaritat Catalana 

# data[].attributes.subject
1907 – Victòria electoral de Solidaritat Catalana 

# data[].attributes.body
Presentació d'un programa conjunt per a les eleccions generals: programa del Tívoli:
- Derogació de la Llei de Jurisdiccions
- Òrgans d'autogovern per a Catalunya
- Gran triomf a les eleccions provincials i generals (41 escons de 44, 67% dels vots)
- Aparició de divergències entre els diferents moviments

# data[].attributes.body
Els partits integrants de SC es presenten per separat.

Els espanyols són derrotats al Barranco del Lobo. El govern decideix enviar reservistes.

# data[].attributes.body
Entre el 26 de juliol i 2 d’agost, es produeix a Barcelona un motí popular:
- S'estén a altres poblacions industrials (Sabadell, Granollers, Manresa, Badalona, Mataró…)

- Es formen barricades i es cremen edificis religiosos.
- 113 morts i molt ferits.

# data[].attributes.body
La repressió va ser molt dura:
- Centenars de detinguts i més de 200 dirigents anarquistes i republicans desterrats.
- 5  afusellats, destacant a Francesc Ferrer i Guàrdia, anarquista fundador de l'escola moderna, acusat falsament de ser l'instigador dels fets.
- La repressió desprestigia el govern i la monarquia davant els sectors populars i Europa.

# data[].attributes.headline
1914 – La Mancomunitat - creació i lideratge

# data[].attributes.subject
1914 – La Mancomunitat - creació i lideratge

# data[].attributes.body
El govern espanyol concedeix la possibilitat que les diputacions provincials es poguessin unir. Es fa a Catalunya, que ja ho demanaven de feia temps, constituint-ne la Mancomunitat de Catalunya.

La mancomunitat va ser presidida per Prat de la Riba i, a la seva mort (1917), per Puig i Cadafalch.

# data[].attributes.headline
1914 – La Mancomunitat - diputacions provincials

# data[].attributes.subject
1914 – La Mancomunitat - diputacions provincials

# data[].attributes.body
Les seves competències i el seu pressupost eren reduïts: les de les seves diputacions provincials que formaven:

Formació tècnica i professional

Cultura

Sanitat

Beneficencia

Obres públiques

Comunicacions

# data[].attributes.body
La Mancomunitat va fer una important obra:

Normalització del català: Institut d’estudis Catalans, Biblioteca de Catal., bibl. populars, escoles rurals

lora de l’ens. professional, agrícola i ramader: Univ. Industrial, Esc. del treball. Esc. Sup, d’Agricultura

Mòduls d’obres públiques: carreteres, camins, equipaments hidràulics, xarxa telefònica

La mancomunitat va ser abolida al 1925 durant la dictadura de Primo de Rivera.

# data[].attributes.headline
1917 – La Vaga General Revolucionària (a Barcelona) - MARÇ

# data[].attributes.subject
1917 – La Vaga General Revolucionària (a Barcelona) - MARÇ

# data[].attributes.body
Març del 1917, la CNT i la UGT van firmar un manifest conjunt per preparar una vaga general revolucionària.

# data[].attributes.headline
1917 – La Vaga General Revolucionària (a Barcelona) - JULIOL

# data[].attributes.subject
1917 – La Vaga General Revolucionària (a Barcelona) - JULIOL

# data[].attributes.body
El juliol de 1917, els treballadors de Valencià de la Companyia Ferroviària del Nord feren una vaga, i els vaguistes van ser acomiadats
L'empresa, amb el suport del Govern, es negà a readmetre vaguistes, forçant la UGT i el PSOE a declarar la vaga general revolucionària, a la qual se sumà la CNT

# data[].attributes.headline
1917 – La Vaga General Revolucionària (a Barcelona) - AGOST

# data[].attributes.subject
1917 – La Vaga General Revolucionària (a Barcelona) - AGOST

# data[].attributes.body
La vaga durà del 13 al 18  d’agost, tingué un gran èxit a les regions industrials d’Espanya i fou durament reprimida per l’exèrcit, que es posà de part del govern Dato. Hi hagué 71 morts (37 a Catalunya), 200 ferits 2000 detinguts.

# data[].attributes.body
Febrer de 1919, s’inicià a Barcelona la vagga de l’empresa Barcelona Traction, Light and Power Company, coneguda com la Canadenca

CNT aconseguí aturar, en solidaritat, les empreses industrials que depenien del subministrament elèctric, tramvies, l’aigua, el gas…

# data[].attributes.body
A inicis de març, tot i substituir treballadors per militars, la vaga era general, i el govern va declarar l’estat de guerra.

Amb la mediació de Govern, el comité de vaga i la patronal signaren un acord, pel qual:

Es readmetrien els treballadors acomiadats per aguistes

S’alliberarien els detinguts

S’aconseguirien millores salarials i la jornada de 8h

# data[].attributes.body
El capità general de l'exèrcit de Catalunya es va negar a alliberar els detinguts; la vaga es va reprendre i el president del govern (Romanones ) va dimitir.

Es va tornar a declarar l’estat de guerra. les autoritats i la burgesia van recuperar el sometent (org.paramilitar)

La patronal va amenaçar amb el tancament de totes les fàbriques (locaut)

# data[].attributes.body
A mitjans d’abril la vaga s’havia acabat, després de 44 dies i haver paralitzat el 70% de la producció. la sensació entre els obrers va ser de derrota.

# data[].attributes.body
El 1919 un grup carlí creà els sindicats Lliures, que comptar amb el suport de a patronal catalana , la policia i el governador civil, Martínez Anido

# data[].attributes.body
Francesc Layret va ser assassinat el 30 de novembre de 1920 per pistolers del Sindicat Lliure quan sortia de casa seva per interessar-se per la detenció d'un nodrit grup de republicans, nacionalistes i sindicalistes, per ordre del governador Martínez Anido

# data[].attributes.body
El 10 de març de 1923 els dirigents obrers Salvador Seguí va ser assassinat per pistolers de la patronal catalana a la confluència dels carrers de Sant Rafael i de la Cadena, en aquesta cantonada. Aquest assassinat es van produir en un context de gran violència social.

# data[].attributes.headline
1926 – Assalt d’Estat Català a Prats de Molló

# data[].attributes.subject
1926 – Assalt d’Estat Català a Prats de Molló

# data[].attributes.body
El 1926 un grup armat d’Estat català va intentar una incursió per Prats de Molló (Catalunya Nord), però van ser detinguts per la policia francesa. Francesc Macià va ser desterrat a Bèlgica