# data[].attributes.body
Smagsløg analyserer maden

Tænderne tygger og mekanisk nedbryder maden. Det giver et større overflade areal.

Vores spyt indeholder enzymet amylase, som allerede i munden begynder at nedbryde kulhydraterne i den spiste føde.

Kæbe-og tungespytkirtlen producere hele tiden spyt, mens ørespytkirtlen især producerer spyt, når vi spiser mad.

Blandingen af mad og spyt kan betegnes bolus.

Bolus bliver skubbet mod spiserørets udmunding vha. tungen

# data[].attributes.body
Peristaltiske bevægelser er bølgeagtige bevægelser vores spiserør laver der fører bolus videre til mavesækken.

Disse bevægelser har også som formål at mekanisk nedbryde maden yderligere.

Det er uafhængig af tyngdekraft og det er derfor du kan drikke væske på hoved

# data[].attributes.body
6 meter lang i et menneskekroppen

Når maden når tyndtarmen er de fleste makronæringsstoffers som fedt, kulhydrater og protein nedbrudt.

Der er dog stadig nogen disakkarider der nedbrydes til monosakkarider af enzymer dannet i tyndtarmen.

Tyndtarmens vigtigste funktion er at optages nærringstoffer til blodet eller lymfe

Det går den ved hjælp af villi og mikrovilli på indersiden af tyndtarmen. Deres funktion er at øge overflade areal som næringsstoffer kan optages ved så processen går hurtigere. Villerne optager næringsstofferne via diffusion og aktiv transport.

# data[].attributes.body
Udløser mættelsehormonet gastin dom udskiller saltsyre. Saltsyren vedligeholder den lav pH-værdi i mavesækken samt er bakterie dræbende.

Saltsyren påvirker det inaktive enzym pepsinogen og omdanner det til pepsin der nedbryder proteinerne i føden

# data[].attributes.body
Maden går i gennem tolvfingertarmen der danner hormonerne sekretin og CCK(cholecystokinin). Hvis der er høje mængder af disse hormoner lukker tarmen sig af så der ikke kan komme mere mad ned fra mavesækken

Bugspytkirtellen aktiveres af CCK og udskiller fordøjelses enzymer fx. amylase som nedbryder stivelse og lipase som nedbryder fedt

Galdeblæren aktiveres af CCK og sekretin og udskiller fedtnedbrydende enzymer fx galesalt.

# data[].attributes.body
Tyktarmens fornemmeste opgave er optages vand fra bolus via osmose.

Natrium binder sig til de frie vand molekyler og det medføre til at vand koncentrationen i blodet er laverer end i tarmen og vandet diffundere derfor ud af tarmen via osmose.

Tyktarmen er også prop fyldt af bakterier ca. 1kg.

Disse mikroorganismer kan fordøje en del stoffer, som kroppen ikke slev har enzymer til at nedbryde. De producerer derefter gavnlige stoffer, som kan udnyttes af tarmvæggens celler eller optages gennem tarmvæggen.

DERFOR ELSKER VI BAKTERIER <3 <3

# data[].attributes.body
Udløser det resterende ufordøjelige materiale.

# data[].attributes.body
Fedt 25-40% daglig energiindtag

# data[].attributes.body
Stivelse (10ml) og iod (2 dråber) og 2 gange amylase – ca. samme mængde (eget spytamylase (2 ml spyt og 2 ml vand) og industriel amylase (2 ml + 2 ml vand)

Stivelse er kulhydrater

Iod bliver tilsat, da det er en indikator

Hypotese – Det forventes af væsken, som består af stivelse, iod og industriel amylase, vil skifte farven hurtigere, da den industrielle amylase har en højere koncentration af amylase.

Resultatet Væsken i glasset med den industrielle amylase skiftede hurtigere fra lilla til klar, mens væsken med den spytamaylasen brugte længere tid.

# data[].attributes.headline
Hvor får vi fedtstof fra? Og hvad bruges det til?

# data[].attributes.subject
Hvor får vi fedtstof fra? Og hvad bruges det til?

# data[].attributes.body
Fedtstoffer kommer fra flere animalske produkter som kød, fjerkræ og æg. Og vegatabilske produkter som nødder, korn og olier​.

Fedtstoffer bruges til energi, fedtstof indeholder dobbelt så meget energi som protein og kulhydrat. Derudover er det en del af opbygning af cellemembranen. Det er også vigtigt for optagelsen af fedtopløslige Vitaminer som A, D, E og K. Og en del af hormon produktionen.​

# data[].attributes.body
Der findes 3 typer fedtsyre mættede fedtsyre, umættede(mono og poly) fedtsyre og transfedtsyre​

En mættet fedtsyre har ingen ingen dobbeltbindinger.

mono fedtsyre har en dobbeltbinding og poly har mere end en.

Transfedtsyrer er en type umættede fedtsyrer, hvor hydrogenatomerne sidder på modsatte sider af dobbeltbindingen

# data[].attributes.attachment_caption
Et typisk monosakkarid er glukose. Et disakkarid er to monosakkarider bundet sammen, mens et oligosakkarid er 3-10 mo- nosakkarider bundet sammen. Polysakkarider består af mere end 10 monosakkarider bundet sammen – ofte mange hundrede eller endog tu- sinde.

# data[].attributes.body
Den enzymatiske fordøjelse indbefatter de fordøjelsesenzymer, som hjælper med at nedbryde maden til mindre dele og gør optagelsen i kroppen hurtigere og lettere.

# data[].attributes.body
Forskellige fordøjelsesenzymer nedbryder forskellige makromolekyler i vores mad.

Proteiner, fedtstoffer og kulhydrater er bla. makromolekyler.

Spyt-og bugspyt-amylase og maltase nedbryder kulhydrat, mens pepsin og peptidase nedbryder proteiner og til sidst men ikke mindst er der lipase, som nedbryder fedstoffer.

# data[].attributes.body
Proteiner er først og fremmest kroppens byggesten. De bruges til at opbygge celler, væv, hormoner, antistoffer og enzymer. Dog kan proteiner også bruges til at opbygge muskler.

Proteiner findes i mange fødevarer, primært i animalske produkter som kød, fisk, æg og mejeriprodukter (og insekter), samt i plantebaserede kilder som bønner, linser, nødder, frø, sojaprodukter og fuldkorn.

Proteiner er opbygget af lange kæder af aminosyrer også kaldet polypeptidkæder

Proteiner sætter kroppen i en go-go tilstand. Det betyder vores krops produktion af nye celler er for høj og dermed ikke reparerer allerede eksisterende celler. Det formindsker chance for at skadet DNA og mutationer bliver repareret, hvilket kan lede til sygdomme, såsom kræft.