# data[].attributes.body
1. Videns indsamling:
Borgerens netværk (private, professionelle og frivillige)
Lave observationer på borgeren
Samtale med borgeren

2. Beskrivelse af problem:
De 12 Sygeplejefagligeproblemområder:
- funktionsniveau
- bevægeapparat
- ernæring
- hud og slimhinder
- kommunikation
- psykosociale forhold
- respiration og cirkulation
- seksualitet
- smerter og sanseindtryk
- søvn og hvile
- viden og udvikling
- udskillelse af affaldsstoffer

# data[].attributes.body
Det er et lovkrav at Autoriseret Sundhedspersonalet skal "OBSERVERE & DOKUMENTERE handlinger relateret til borgere" (= pligt til at føre JOURNAL)
Kildeangivelse: Dokumentation De 12 sygeplejefaglige problemområder.
Dette betyder i sin grundessens at al pleje og behandling skal dokumenteres skriftligt. Sundhedspersonalet dokumenterer derved også for egne handlinger. Dette kan være nyttigt som bevismateriale ved tilsyn og klagesager. Ikke autoriseret personale har kun samme lovmæssige pligt til at dokumentere såfremt det har fået overdraget en sundhedsfaglig opgave. Da der ofte er mange fagpersoner indover hos hver borger, anbefaler Sundhedsstyrelsen at alle personaler dokumenterer skriftligt. De strenge krav til dokumentation er lavet for at lette arbejdsgangen for det TVÆRFAGLIGE SAMARBEJDE (se SOSU Grundforløb figur 8.2 s. 198), og derved lette målsætning og udarbejdelse af handleplaner. Netop for at kunne sætte en god og fyldestgørende indsats ind overfor hver enkelt borger.

# data[].attributes.body
Her har du som afsender fokus på tydelighed og vigtigheden af at blive på egen banehalvdel. Der tales kun ud fra én selv. Dette gør tilgangen til tanker, følelser og handlinger mere objektivt, og dette åbner op for at finde en ny løsning på problemet

# data[].attributes.body
Som afsender har du i Du-sproget fokus på at det er den andens skyld. Dette giver en interaktion hvor modtager vil gå i forsvar og/eller gå til angreb.

# data[].attributes.body
Dialogen går begge veje, man er en aktiv lytter samt aktivt deltager i samtalen.
I billedesprog  kan det forklares som en form for ping pong.
Du skyder bolden og du får bolden igen, I fokuserer samt samarbejde begge på at bolden ikke forsvinder fra bordet ned på gulvet.

# data[].attributes.body
Den ene aktivt lytter og den anden fortæller/formidler.
Det kan bla være i nyhederne på tv'et.
De formidler et eller flere budskab/oplysninger hvor anden part aktivt lytter på formidlingen.

# data[].attributes.headline
Skema over konfliktoptrappende & nedtrappende kommunikation

# data[].attributes.subject
Skema over konfliktoptrappende & nedtrappende kommunikation

# data[].attributes.body
Kilde angivelse: Grundforløb 2 Sosu kap. 7 s. 190

# data[].attributes.body
Menneskers kontakt med hinanden kan deles op i to typer kommunikation.
- Det verbale kommunikation
- Det nonverbale kommunikation

DET VERBALE KOMMUNIKATION.
Verbal kommunikation er det vi siger, beskriver og skriver med ord, eller læser i.

DET NONVERBALE KOMMUNIKATION.
Nonverbal kommunikation kan eksempelvis være vores ansigtsudtryk, bevægelser med hænder og arme, vores påklædning og udsmykning af hår og krop. Overordnet set alt det vi siger, gør eller signalerer uden ord. Også kaldet kropssprog.

# data[].attributes.body
var en amerikansk psykolog, og en af grundlæggerne til den humanistiske psykologi. I 1945 udviklede han teorien der i dag ligger bag begrebet ´Aktiv Lytning´ (´The non-directive Method´)

# data[].attributes.body
I sin grundessens handler Aktiv Lytning om at være tålmodigt lyttende. Derigennem hjælpes den talende til at udfolde sig og opnå nye erkendelser. Vedkommende gives muligheden for selv at få nye indsigter og til selv at finde nye løsninger på en given udfordring.

# data[].attributes.body
Kardinalpunktet for aktiv lytning er lytterens åbenhed og villighed til at holde egne meninger, holdninger og synspunkter tilbage...det er afsender (den talende) der er i centrum

# data[].attributes.body
Alder: 99.
Livsstilsygdom: Demens.
Funktionsevnetilstand: 2.
Indsatser: Morgen & Aften.
Rengøring: Hver 14. dag.

# data[].attributes.body
Vores kropssprog som er det nonverbale sprog, omfatter bl.a. tonefald som er måden vi afsender budskabet til modtageren. Om det er på en venlig eller hård måde, eller om det er på en drillende måde. Det er også udtrykket i ansigtet, mimik, som let kan vise om vi er glade, sure, ked af det osv. Måden vi giver et håndtryk eller bevæger med vores hænder, arme eller krop. Det kan også være vores tøj, hår, smykker, piercinger og tattoos.

# data[].attributes.body
Der er forskellige lovkrav som skal være opfyldt for at dokumentationen er retsmæssig korrekt.
Først og fremmest skal dokumentet indeholde STAMDATA omkring borgeren/patienten. Dette gælder oplysninger som navn, adresse, CPR-nummer og kontakter til sundhedsvæsenet.

# data[].attributes.body
Et omdrejningspunkt er hele tiden at ´samle op´ undervejs i samtalen. Derved sikrer du dig at din opfattelse af samtalen hele tiden stemmer overens med afsenderens budskab. Til dette kan spørgsmål som:
* Har jeg forstået dig rigtigt, når du siger, at ...?
* Det, du siger, er altså ...?

# data[].attributes.body
Siden de tidligste tider har mennesket kommunikeret nonverbalt via påklædning og udsmykning af krop og hår.
Påklædningen sender os signaler og vi kan hurtigere danne os et indtryk af personen vi står over for. Det samme kan vi også med udsmykning af kroppen, som håret, med tatoveringer, piercinger osv. hvad end det er bevidst eller ubevidst, så er det alle sammen en del af vores nonverbale kommunikation.