# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aktualizováno: 31. 5.

Redakce portálu Učitel21 přináší prohlášení expertů Pedagogické fakulty Univerzity Palackého v Olomouci k nekvalitnímu pojetí mediální výchovy v nově navrženém Rámcovém vzdělávacím programu pro základní vzdělávání. Veřejné připomínkování pracovní podoby Rámcového vzdělávacího programu pro základní vzdělávání stále probíhá ( zde ) do 31. května 2024. Dokument přináší celou řadu změn, ať již pozitivních, tak (přinejmenším) problematických. Nejen problematickým aspektům navrženého kurikula budeme na portále U21 věnovat pozornost s cílem otevřít veřejnou debatu a přispět k veřejné konzultaci nového kurikula. Chceme napomoci tomu, aby byl stěžejní dokument českého školství napsán kvalitně, přehledně, logicky, aby neopomíjel důležitá témata dnešního světa a aby pozitivně ovlivnil budoucnost českého školství.

Vystoupení Dominika Voráče na konferenci Jaké chceme kurikulum pro 21. století?; foto Alžběta Gregorová

Obsah RVP ZV je natolik obecný a nekonkrétní, že bude především pro začínající učitele téměř nemožné identifikovat konkrétní učivo, které přísluší k deklarovaným kompetencím či uzlovým bodům , které jsou často pojaty velmi komplexně.

Tato obecnost nemusí být problémem pro většinu tradičních vzdělávacích oborů, neboť v nich existují aprobovaní učitelé, kteří mají kompetence k tomu, aby si z obecného obsahu dokázali vyvodit konkrétní učivo. To však není ale případ mediální výchovy, u které neexistují aprobovaní učitelé. Průzkum Jednoho světa na školách například odhalil, že jednou z hlavních bariér je nejistota jednotlivých vyučujících v oblasti mediální výchovy. [1]

Zánik průřezového tématu mediální výchova považujeme za krok zpět, který zhorší mediální gramotnost v České republice.

I přesto, že v nynějších rámcových vzdělávacích programech je mediální výchova průřezovým tématem, je podle expertů a organizací zabývajících se tímto tématem ve vzdělávání opomíjena. [2] Proto zánik tohoto průřezového tématu považujeme za značný krok zpět , který stav mediálního vzdělávání v České republice nejen nezlepší, ale může být dokonce i krokem zpět.

Mediální výchova je do nové revize integrována fragmentovaně a nesystematicky , zánikem samostatného průřezového tématu, které dokázalo alespoň částečně zprůhlednit a systematizovat toto důležité téma, došlo k situaci, že sice v některých vzdělávacích oblastech/oborech byla mediální výchova posílena (např. Jazyk a jazyková komunikace sice s mediálními tématy pracuje, ale značně omezeně a všeobecně), ve většině ostatních byla ale zcela či částečně potlačena. Nové RVP taktéž vůbec nepracuje s koncepty DigComp či DigCompEdu, které se věnují digitálním kompetencím žáků/pedagogů - včetně mediální gramotnosti, aktivní využívání digitálních technologií je v rámci nového RVP poměrně potlačeno.

Pozůstatek původně průřezového tématu - tematický okruh „Život s médii", je popsán extrémně obecně - uzlové body vázané k tomuto okruhu jsou velmi široké a nekonkrétní, např. uzel PTS-ZSM-000-ZV9-001 rozezná a vysvětlí, jak se konkrétní mediální sdělení snaží ovlivnit vnímání společensky významného tématu je v podstatě nesplnitelný a zahrnuje celou řadu dovedností, znalostí a kompetencí, o kterých se ale v okruhu hovoří jen okrajově.

V povinné části RVP zcela absentují v současnosti naprosto klíčová témata spojená s mediální výchovou a digitálními technologiemi: umělá inteligence, sociální sítě, algoritmy sociálních sítí, problematika veřejnoprávních médií, deep fake videa, zcela absentuji klíčové dovednosti typu "dvojfázové zabezpečení účtu" či "reverzní vyhledávání", nenajdeme zde ani rizika typu sexting či kyberšikana.

Pro srovnání, v povinné části současné revize RVP ZV najdeme: "popíše Archimédův zákon; diskutuje o příčinách a důsledcích kolonialismu, imperialismu a dekolonizace; popíše základní strukturu látek a relevantní částice při postupu z makrosvěta do mikrosvěta a uvede některé konkrétní příklady dějů, které na dané úrovni probíhají; objasní příčiny nerovnoměrného rozložení zdrojů minerálů; objasní buňky jako komplexního živého celku" apod. Tyto výstupy jsou v RVP ZV explicitně důležité, proč tedy neplatí toto také pro mediální výchovu?

Pro inspiraci uvádíme citaci ze strategického dokumentu mediálního vzdělávání pro finské školství, které vzniklo již v roce 2019 a uvádí konkrétní témata a výzvy pro mediální výchovu 21. století: „Potřeba aktualizace politiky vyplynula mimo jiné ze změn, které nastaly v mediální kultuře. V posledních letech se výrazně rozšířilo používání médií na mobilních zařízeních, sledování televizního obsahu prostřednictvím programových služeb na vyžádání a sledování herního obsahu prostřednictvím živých přenosů. Neustálý technologický pokrok, jako je umělá inteligence a algoritmy, a jeho stále cílenější využívání představuje výzvu i pro mediální výchovu." [3]

U uzlového bodu JJK-CJL-001-ZV9-010: využívá elektronické prostředky a informační zdroje k tvorbě textu chybí důraz na uvědomění si specifik elektronického textu (uvědomění si zodpovědnosti za šířený obsah v rámci specifik textů na internetu - rychlé šíření, utváření jazykové kultury na internetu, ohrožení nenávistnou mluvou...)

Vzdělávání v oblasti médií a digitálního prostředí musí být pro Českou republiku prioritou.

Je zřejmé, že RVP je obecným dokumentem a nemůže být příliš konkrétní, dle našeho názoru by ale přesnější specifikace témat mohla vedením škol a konkrétním učitelům pomoci při tvorbě školních vzdělávacích programů. Jako krok zpět rovněž vnímáme zánik mediálního vzdělávání jakožto samostatného průřezového tématu. Dle výzkumů tráví děti jen na svých mobilních telefonech přes 4 hodiny denně; virtuální svět se tak stává nedílnou složkou života a má vliv na jejich prožívání, duševní pohodu, myšlení či názory. Je proto důležité vytvořit systematický koncept mediálního vzdělávání, který naučí děti, jak se pohybovat ve virtuálním světě.

Připouštíme, že tak, jak je napsána nová podoba RVP, by z hlediska mediálního vzdělávání mohla fungovat, ale jen za předpokladu opatření, která v sobě zahrnují výchovu aprobovaných učitelů a expertů v oblasti mediálního vzdělávání, systematickou podporu učitelů spočívajících ve vytváření metodik, vzdělávacích materiálů a plánů pro mediální vzdělávání. V případě, že by se jednalo o dokument, který by byl přílohou RVP a obsahoval by detailně popsaná témata mediální výchovy, které by mohly fungovat jako opora pro učitele k tvorbě ŠVP, pak by v současném znění mohlo RVP fungovat. Dále také jasnou deklaraci vrcholných politických představitelů, že je vzdělávání v oblasti médií a digitálního prostředí pro Českou republiku prioritou.

Redakce portálu Učitel21 přináší prohlášení expertů Pedagogické fakulty Univerzity Palackého v Olomouci k nekvalitnímu pojetí mediální výchovy v nově navrženém Rámcovém vzdělávacím programu pro základní vzdělávání. Veřejné připomínkování pracovní podoby Rámcového vzdělávacího programu pro základní vzdělávání stále probíhá ( zde ) do 31. května 2024. Dokument přináší celou řadu změn, ať již pozitivních, tak (přinejmenším) problematických. Nejen problematickým aspektům navrženého kurikula budeme na portále U21 věnovat pozornost s cílem otevřít veřejnou debatu a přispět k veřejné konzultaci nového kurikula. Chceme napomoci tomu, aby byl stěžejní dokument českého školství napsán kvalitně, přehledně, logicky, aby neopomíjel důležitá témata dnešního světa a aby pozitivně ovlivnil budoucnost českého školství.

Vystoupení Dominika Voráče na konferenci Jaké chceme kurikulum pro 21. století?; foto Alžběta Gregorová

Obsah RVP ZV je natolik obecný a nekonkrétní, že bude především pro začínající učitele téměř nemožné identifikovat konkrétní učivo, které přísluší k deklarovaným kompetencím či uzlovým bodům , které jsou často pojaty velmi komplexně.

Tato obecnost nemusí být problémem pro většinu tradičních vzdělávacích oborů, neboť v nich existují aprobovaní učitelé, kteří mají kompetence k tomu, aby si z obecného obsahu dokázali vyvodit konkrétní učivo. To však není ale případ mediální výchovy, u které neexistují aprobovaní učitelé. Průzkum Jednoho světa na školách například odhalil, že jednou z hlavních bariér je nejistota jednotlivých vyučujících v oblasti mediální výchovy. [1]

Zánik průřezového tématu mediální výchova považujeme za krok zpět, který zhorší mediální gramotnost v České republice.

I přesto, že v nynějších rámcových vzdělávacích programech je mediální výchova průřezovým tématem, je podle expertů a organizací zabývajících se tímto tématem ve vzdělávání opomíjena. [2] Proto zánik tohoto průřezového tématu považujeme za značný krok zpět , který stav mediálního vzdělávání v České republice nejen nezlepší, ale může být dokonce i krokem zpět.

Mediální výchova je do nové revize integrována fragmentovaně a nesystematicky , zánikem samostatného průřezového tématu, které dokázalo alespoň částečně zprůhlednit a systematizovat toto důležité téma, došlo k situaci, že sice v některých vzdělávacích oblastech/oborech byla mediální výchova posílena (např. Jazyk a jazyková komunikace sice s mediálními tématy pracuje, ale značně omezeně a všeobecně), ve většině ostatních byla ale zcela či částečně potlačena. Nové RVP taktéž vůbec nepracuje s koncepty DigComp či DigCompEdu, které se věnují digitálním kompetencím žáků/pedagogů - včetně mediální gramotnosti, aktivní využívání digitálních technologií je v rámci nového RVP poměrně potlačeno.

Pozůstatek původně průřezového tématu - tematický okruh „Život s médii", je popsán extrémně obecně - uzlové body vázané k tomuto okruhu jsou velmi široké a nekonkrétní, např. uzel PTS-ZSM-000-ZV9-001 rozezná a vysvětlí, jak se konkrétní mediální sdělení snaží ovlivnit vnímání společensky významného tématu je v podstatě nesplnitelný a zahrnuje celou řadu dovedností, znalostí a kompetencí, o kterých se ale v okruhu hovoří jen okrajově.

V povinné části RVP zcela absentují v současnosti naprosto klíčová témata spojená s mediální výchovou a digitálními technologiemi: umělá inteligence, sociální sítě, algoritmy sociálních sítí, problematika veřejnoprávních médií, deep fake videa, zcela absentuji klíčové dovednosti typu "dvojfázové zabezpečení účtu" či "reverzní vyhledávání", nenajdeme zde ani rizika typu sexting či kyberšikana.

Pro srovnání, v povinné části současné revize RVP ZV najdeme: "popíše Archimédův zákon; diskutuje o příčinách a důsledcích kolonialismu, imperialismu a dekolonizace; popíše základní strukturu látek a relevantní částice při postupu z makrosvěta do mikrosvěta a uvede některé konkrétní příklady dějů, které na dané úrovni probíhají; objasní příčiny nerovnoměrného rozložení zdrojů minerálů; objasní buňky jako komplexního živého celku" apod. Tyto výstupy jsou v RVP ZV explicitně důležité, proč tedy neplatí toto také pro mediální výchovu?

Pro inspiraci uvádíme citaci ze strategického dokumentu mediálního vzdělávání pro finské školství, které vzniklo již v roce 2019 a uvádí konkrétní témata a výzvy pro mediální výchovu 21. století: „Potřeba aktualizace politiky vyplynula mimo jiné ze změn, které nastaly v mediální kultuře. V posledních letech se výrazně rozšířilo používání médií na mobilních zařízeních, sledování televizního obsahu prostřednictvím programových služeb na vyžádání a sledování herního obsahu prostřednictvím živých přenosů. Neustálý technologický pokrok, jako je umělá inteligence a algoritmy, a jeho stále cílenější využívání představuje výzvu i pro mediální výchovu." [3]

U uzlového bodu JJK-CJL-001-ZV9-010: využívá elektronické prostředky a informační zdroje k tvorbě textu chybí důraz na uvědomění si specifik elektronického textu (uvědomění si zodpovědnosti za šířený obsah v rámci specifik textů na internetu - rychlé šíření, utváření jazykové kultury na internetu, ohrožení nenávistnou mluvou...)

Vzdělávání v oblasti médií a digitálního prostředí musí být pro Českou republiku prioritou.

Je zřejmé, že RVP je obecným dokumentem a nemůže být příliš konkrétní, dle našeho názoru by ale přesnější specifikace témat mohla vedením škol a konkrétním učitelům pomoci při tvorbě školních vzdělávacích programů. Jako krok zpět rovněž vnímáme zánik mediálního vzdělávání jakožto samostatného průřezového tématu. Dle výzkumů tráví děti jen na svých mobilních telefonech přes 4 hodiny denně; virtuální svět se tak stává nedílnou složkou života a má vliv na jejich prožívání, duševní pohodu, myšlení či názory. Je proto důležité vytvořit systematický koncept mediálního vzdělávání, který naučí děti, jak se pohybovat ve virtuálním světě.

Připouštíme, že tak, jak je napsána nová podoba RVP, by z hlediska mediálního vzdělávání mohla fungovat, ale jen za předpokladu opatření, která v sobě zahrnují výchovu aprobovaných učitelů a expertů v oblasti mediálního vzdělávání, systematickou podporu učitelů spočívajících ve vytváření metodik, vzdělávacích materiálů a plánů pro mediální vzdělávání. V případě, že by se jednalo o dokument, který by byl přílohou RVP a obsahoval by detailně popsaná témata mediální výchovy, které by mohly fungovat jako opora pro učitele k tvorbě ŠVP, pak by v současném znění mohlo RVP fungovat. Dále také jasnou deklaraci vrcholných politických představitelů, že je vzdělávání v oblasti médií a digitálního prostředí pro Českou republiku prioritou.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nekompetence, nebo úmysl? Připomínky k revizi RVP ZV a eliminaci mediální výchovy

# data[].attributes.attachment_link.description
Redakce portálu Učitel21 přináší prohlášení expertů Pedagogické fakulty Univerzity Palackého v Olomouci k nekvalitnímu pojetí mediální výchovy v nově navrženém Rámcovém vzdělávacím programu pro základní vzdělávání. Veřejné připomínkování pracovní podoby Rámcového vzdělávacího programu pro základní vzdělávání stále probíhá (zde) do 31. května 2024. Dokument přináší celou řadu změn, ať již pozitivních, tak (přinejmenším) problematických.

# data[].attributes.headline
ČRo Plus: Interaktivní videohra pomáhá vyučujícím otevřít téma sebekontroly v online světě

# data[].attributes.subject
ČRo Plus: Interaktivní videohra pomáhá vyučujícím otevřít téma sebekontroly v online světě

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„První, co udělá dítě, které dostane mobilní telefon, je, že se připojí do třídní chatovací skupiny. Děti na prvním stupni základních škol používají mobil spíš k socializaci, ne k učení," vysvětluje Michal Kaderka, který učí mediální výchovu na pražském Gymnáziu Na Zatlance a na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy.

„Když dáte dítěti mobilní telefon, měli byste mu dát také informace, tedy něco jako iniciační rituál. Tím, že mu dáte mobil, vystavujete ho úplně jinému světu, a proto by měly přijít instrukce."

Klima ve třídě ovlivňuje dění v chatovací skupině

„Sžívání s technologiemi je proces učení, to potvrdí každý rodič. Ve třídě se učíte bránit šikaně, jak se k sobě chovat, podobně je to v digitálním prostředí - chatovací skupině třídy - problém ale je, že my učitelé to často nevidíme," upozorňuje Kaderka.

„Pomoci mohou rodičovské kavárny, kde se probere to, jaká rizika v online světě jejich dětem hrozí, a zde je důležitá spolupráce mezi školou a rodinou," myslí si člen Učitelské platformy.

„Dnešní děti se na rozdíl od předchozích generací setkávají s digitálními technologiemi poprvé jako se zábavou. My je musíme učit, že digitální zařízení a online prostor neexistují jen proto, aby nás bavily. Ve škole získají digitální kompetence související s bezpečností nebo ochranou dat."

Digistories Alex

Čím dál větší část života se přesouvá do online prostředí. Co když už ale digitální svět přeroste přes hlavu? Na příběhu kamarádů Alexe a Ley interaktivní videohra Digistories: Alex programu Jeden svět na školách (projektu Člověka v tísni, do kterého je zapojeno 4 000 škol) poukazuje na význam zdravých návyků v digitálním světě a schopnosti seberegulace, ale také na možné důsledky nadměrného užívání digitálních technologií.

V podcastu Reparát popisuje zkušenosti se zapojením hry do výuky žáků 6. třídy Lucie Tetivová, učitelka z pražské Základní školy Botičská.
Jak pomáhá interaktivní videohra vyučujícím otevřít téma zdravých návyků v digitálním světě? Jak se vyrovnat v praxi s faktem, že klima třídy ovlivňují chatovací třídní skupiny? Jak mluvit s žáky a studujícími o důsledcích nadměrného užívání digitálních technologií?

# data[].attributes.attachment_link.title
Interaktivní videohra pomáhá vyučujícím otevřít téma sebekontroly v online světě

# data[].attributes.attachment_link.description
„První, co udělá dítě, které dostane mobilní telefon, je, že se připojí do třídní chatovací skupiny. Děti na prvním stupni základních škol používají mobil spíš k socializaci, ne k učení," vysvětluje Michal Kaderka, který učí mediální výchovu na pražském Gymnáziu Na Zatlance a na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy.

# data[].attributes.headline
článek o informační a mediální gramotnosti v DigCompEdu

# data[].attributes.subject
článek o informační a mediální gramotnosti v DigCompEdu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Schopnost porozumět proměnlivému světu, v němž žijeme, se jeví jako jedna z nejdůležitějších kompetencí, které si ze školního prostředí (ale nejen z něj) mohou studenti a žáci odnést. Téma informační gramotnosti je v českém (ale nejen v něm) prostředí pozoruhodné tím, že staví přirozený most mezi vzděláváním v knihovnách a ve školách. Již od konce šedesátých let se knihovny postupně stávají centry rozvoje informační gramotnosti - ukázalo se, že jejich funkcí již nemůže být jen zpřístupnění dokumentů, které uživatelé potřebují, ale především rozvoj schopnosti takové dokumenty nalézt a pracovat s nimi. Tak se formuje rozvoj informační gramotnosti jako základní požadavek zapadající do celku tzv. funkčních gramotností, tedy těch, které jsou nezbytné pro pobyt v informační společnosti.

Relativně rychle také dochází k přesvědčení, že informace nelze získávat jen z knih v knihovnách, ale že pro informační gramotnost jsou technologie zásadním fenoménem, bez kterého si informační gramotnost nedovedeme představit. Různé koncepce se pak pouští do sporů, zda jsou digitální kompetence nadřazeným pojmem k informační gramotnosti (pohled většiny západních odborníků), nebo naopak její dílčí částí (východní pohled). Rámec DigComp i DigCompEdu se přiklánění k prvnímu pojetí - informační gramotnost zde má výhradní postavení, je první a nejdůležitější kompetencí, avšak je integrální součástí digitálních kompetencí.

Pro vymezení, se kterým pracuje DigCompEdu, je třeba zmínit rok 2013, ve kterém vyšel dokument od UNESCO s názvem Global Media and Information Literacy Assessment Framework: Country Readiness and Competencies. Ten přináší několik důležitých paradigmatických změn - především zdůrazňuje nutnost chápat mediální výchovu nebo mediální gramotnost a informační gramotnost jako jeden propojený integrovaný celek - cílem obou je dobrá orientace v komplexním globalizovaném informacemi propojeném světě. Média tvoří jednu - ale současně extrémně důležitou - část informačního prostředí, ve kterém se studenti či žáci musí umět dobře orientovat.

Podle implementace tohoto rámce do školního prostředí lze sledovat tři obecné cíle:

1. Znalost a porozumění médiím a informacím sloužícím pro tvorbu demokratických diskurzů a sociální participaci.

2. Hodnocení mediálních textů a informačních zdrojů.

3. Tvorba a použití médií a informací.

Na tomto místě je možné jednotlivé body stručně okomentovat. První bod dává vysvětlení toho, proč a jakým způsobem k práci s touto kompetencí zacházet. Cílem je rozvoj demokratického diskursu a sociální participace, tedy to, co by Athéňané označili jako prospěch obce. Primárním cílem tedy není ani ekonomická adaptabilita, ani zisk, nebo akademické dovednosti, jak by nabádal stále silně zastoupený neoliberální diskurs školy, ale prospěch společnosti. Rámec se vlastně vrací k Deweyho představě demokratické školy, místa, kde jsou skrze vzdělání vychováváni noví demokraté. To je přístup, který můžeme vidět také u Jarvise a dalších autorů. Cílem mediální a informační gramotnosti je rozvoj občanské společnosti, schopnosti participovat na společně sdíleném prostoru hodnot.

V prvním kroku je zdůrazněný také koncept znalostí - je třeba, aby vzdělávaní měli dostatečné znalosti jak jednotlivých nástrojů, metod a postupů sloužících pro rozvoj informační gramotnosti, tak také základních informačních zdrojů, které vytvářejí jejich základní myšlenkový orientační prostor. Koncept osobního vzdělávacího prostředí vždy počítá s tím, že jeho autor dokáže vytvářet strukturu zdrojů, které pro něj budou relevantní, důvěryhodné, které mu pomohou orientovat se v měnícím se světě, sledovat novinky, mít informace. Edukace musí - bez ohledu na to, zda je formální či neformální, ve škole, v knihovně nebo kdekoliv jinde - směřovat k tomu, že student bude schopen si takovou informační strukturu sám vytvářet, rozvíjet a doplňovat.

Druhým důležitým aspektem je dovednost hodnotit informace. Současný model školního vzdělávání je založený (stále ještě do velké míry) na tom, že učitel zprostředkovává korektivní a kvalitní informace, které berou studenti jako fakta, s nimiž je možné dále pracovat. Cílem MIL je ale rozvoj takového způsobu vzdělávání, v němž studující systematicky kriticky nahlíží na získané informace, v němž získá větší zodpovědnost za jejich získávání, ale musí současně dokázat pomocí různých formálních i neformálních mechanismů rozlišit pravdu od lži, kvalitní zdroj od nekvalitního, validní od nevalidního. Domníváme se, že s tímto aspektem učení se přímo ve školním prostředí pracuje jen velice omezeně a změna přístupu by měla za následek nejen zlepšení procesu edukace a informační gramotnosti, ale i odstranění diskursu moci, se kterým je škola spojená.

Současně data z různých mezinárodních výzkumů ukazují, že právě této oblasti je třeba věnovat velké množství pozornosti - schopnost hodnotit informace je v rámci celé struktury informační gramotnosti uživateli nejvíce nadhodnocovaná. Jde přitom o činnost, která má jasný a nezpochybnitelný dopad na hodnotovou i konativní strukturu člověka, který se podle informací musí rozhodovat. Jeden z konceptů informační chudoby proto zdůrazňuje, že její potíž spočívá v tom, že lidé mají špatné informace a na jejich základě dělají rozhodnutí, která mají negativní vliv na kvalitu života jich samotných i společenství, ve kterých žijí.

Domníváme se proto, že není jiné cesty než koncept kritické práce s informačními zdroji a prameny, respektive jejich systematické hodnocení a vyhodnocování, přenášet do každodenní edukační praxe v rámci všech forem vzdělávání.

Třetí rovina se pak opírá o schopnost informace využívat a samostatně produkovat. Nejde jen o tvorbu školních časopisů nebo nástěnek, ale dopad této složky je podstatně širší. Předně nás vede k souvislosti s demokratickým diskursem - studenti musí produkovat informace, které přispívají ke kultivaci informačního prostředí, nikoliv hoaxy či fake news. Tvorba nových výstupů není hodnotově neutrální, každá komunikace je vždy spojená s ovlivňováním druhých. Schopnost přijmout a nést takovou formu odpovědnosti je netriviálním úkolem, ale zásadním pro sdílení společného světa.

Zadruhé je zde význam produkční - některé teorie kreativity, jako například Rogersova, říkají, že tvořivost je spojená s tvorbou, s existencí nějakého díla. Myšlení, práce s informacemi, médii, má smysl jen tehdy, když se neodehrává uvnitř nás, v nekonečném prostředí fantazie, ale když je spojená s tvorbou určitých artefaktů, které mohou druzí vnímat, interagovat s nimi, využívat je pro vlastní rozvoj.

V neposlední řadě je zde zřetelný důraz na určitou nástrojovou gramotnost, na dovednost tyto myšlenky a nápady přetavit do něčeho praktického, funkčního. V aristotelovsky orientované tradici jsme si navykli silně rozlišovat formu a obsah, ale v oblasti informační a mediální gramotnosti zde ostré hranice neexistují - slovy Marshalla McLuhana: I médium je zpráva. To, jak dané věci chápeme, co s nimi můžeme dělat, jak s nimi pracujeme, je těsně závislé na zvolené formě, kterou musíme umět přizpůsobit potřebám daného cíle. Tvorba informace nebo média není nikdy bez cíle, vždy sleduje určitý záměr, kterému je určená.

Z výše uvedených důvodů DigCompEdu hovoří v této kompetenční oblasti o tom, že vzdělavatel „zavádí do výuky takové aktivity, úkoly a hodnocení, které vyžadují, aby žák vyjádřil potřebu informací, našel informace a jejich zdroje v digitálním prostředí, organizoval, zpracoval, analyzoval a interpretoval informace a aby srovnával a kriticky hodnotil důvěryhodnost a spolehlivost informací a jejich zdrojů".

Jak prakticky rozvíjet informační a mediální gramotnost?

Z definice této kompetence jasně plyne, že rozvoj informační a mediální gramotnosti je těsně spojený s různorodými aktivitami. Není to něco, co se může realizovat pomocí jednoduchého algoritmického postupu nebo frontální výukou, ale je nutné hledat kroky, které povedou ke skutečně pestrému rozvoji. Z literatury je možné získat například tato doporučení:

Je třeba pracovat s tématy, která jsou pro studenty důležitá - tato zásada zní banálně, ale je velice důležitá. Jedním z důvodů, proč je složité připravit nějaké ucelené učebnice informační gramotnosti, je fakt, že je třeba neustále měnit obsah, se kterým se v edukaci pracuje. Dobrý vzdělavatel proto dokáže reagovat na potřeby a zájmy konkrétní skupiny a pracovat s nimi.

Je třeba, aby výuka byla praktická - relativně velice málo fungují teoretické přednášky a frontální výuka. Ty mohou tvořit obsah „navíc" nebo dotvářet širší kontexty toho, co studenti prakticky dělají, ale je nutné se soustředit na to, aby se učilo „vyhledávání" a nikoli „o vyhledávání", aby si takovou aktivitu vyzkoušel každý jednotlivý student.

Je třeba respektovat nástroje, se kterými studenti pracují. Toto pravidlo je náročné, ale přirozeně navazuje na výše popsané; pokud studenti pracují s TikTokem, je třeba se soustředit na něj a neučit vyhledávání na Twitteru, které je sice lepší a informace poskytuje relevantnější, ale pro studenty není blízkým nástrojem. Lektor mění nástroje, které se užívají, jen tehdy, kdy významně umožňují lépe plnit artikulované potřeby studentů.

Výuka by měla pracovat s reflexí zkušenosti; rozvoj těchto kompetencí téměř nikdy nezačíná na zelené louce, ale opírá se o předchozí znalosti, zkušenosti, dovednosti. Reflexe vlastního postupu je pro efektivní výuku klíčová.

Didakticky je cenné pracovat s vědomím, že jde o téma, které nemá ostrou hranici mezi školou a prací, mezi osobními zájmy a profesním uplatněním. Tomu by měl být uzpůsoben výběr témat, přístup k nim, ale mělo by to vést i k tvorbě bezpečného prostředí pro vlastní vyhledávání informací.

Za zásadní je možné považovat komplexitu přístupu - pokud se téma daří rozvíjet na více stupních, v různých kurzech nebo institucích, dochází k překračování hranice oborovosti, což je pro toto téma podstatné.

Musíme vidět odlišné potřeby studentů - to, co je potřebné pro jednoho, nemusí být zajímavé pro druhého. Je třeba hledat cesty, které povedou jak k rozvoji těchto gramotností v určité standardizované podobě (AASL nebo jiné rámce), tak současně umožní hlubší profilaci a specializaci jednotlivých studentů.

Tyto body nejsou kompletním seznamem všech vhodných didaktických postupů, ale spíše výběrem, který se snaží akcentovat zásadu, kterou lze vidět v odborné literatuře velice zřetelně - potřebujeme zde pracovat s jasným konstruktivistickým přístupem a s jednoznačnou orientací na studenta, nikoliv na studovanou látku. Výzkumy, které se vztahují k rozvoji těchto gramotností, jasně ukazují, že jiná cesta efektivně neexistuje.

Příklady užitečných nástrojů

V níže uvedeném souboru nástrojů se pokusíme nabídnout především takové, které jsou méně známé nebo ne tak obvyklé a na které jsme prozatím neupozorňovali (nebo ne tak často) v předchozích přehledech. Opět nám nejde o reprezentativnost, ale spíše o inspiraci, jakým směrem se vydat. Rádi bychom upozornili především na kategorii vyhledávačů se sociálním impaktem, které se snaží část svých příjmů transformovat do výsadby lesů, dostupnosti pitné vody nebo obecně ekologických projektů.

Baidu - s jakými informacemi mohou pracovat lidé v Číně? Co vědí o světě a jak vypadá jejich největší vyhledávač (který jako by z oka Googlu vypadl)? Pokud máme v prohlížeči nainstalované rozšíření pro strojový překlad, není práce s ním vůbec obtížná.

Boardreader - vyhledávač zaměřený nikoli na webové stránky nebo jiný „relevantní" obsah, ale soustředící se na procházení diskusí, diskusních fór a dalších uživateli generovaných krátkých interakcí.

Ecosia - zajímavý vyhledávač, který může sloužit jako motivace pro studenty, aby skutečně aktivně vyhledávali informace. Jeho používáním přispívají na vysazování stromů a eliminují tak svou uhlíkovou stopu.

Givewater - vyhledávač, který peníze, které získává z vyhledávání, investuje do vody pro ty, kteří k ní nemají přístup.

Google Factcheck - jednoduché, ale pěkné ověřování faktů skrze specializovaný Google vyhledávač.

Shazam - aplikace do mobilního telefonu, která umožní rozpoznat píseň, pokud právě hraje kolem nás. Ukazuje, že fenomén vyhledávání začíná být stále komplexnější a náročnější.

Snopes - anglická databáze falešných zpráv, dezinformací, hoaxů a dalších nepravdivých informací. V globálním propojeném světě představuje zásadní zdroj poznání.

SoundHound - aplikace, které stačí zabroukat nebo zazpívat kousek melodie, nabídne výpis možných písní, které se takto snažíme reprodukovat.

Swisscows - je vyhledávač, který nejen že podporuje anonymitu, ale také se snaží nabourávat alespoň částečně informační bubliny tím, že nabízí další možnosti, na co se zeptat, pokud vás dané téma zajímá. Pomocí filtračních tlačítek se tak člověk rychle dostane k obsahu, který by byl pro něj běžně neviditelný.

TinEye - nástroj na tzv. reverzní vyhledávání obrázků. Jeho cílem je nalézt všechny stránky, na kterých byl daný obrázek použit, a umožnit tak vysledovat jeho původní kontext a význam.

Očima odborné literatury

Sample, A. (2020). Historical development of definitions of information literacy: A literature review of selected resources. The journal of academic librarianship, 46(2), 102116.

Pravděpodobně nejlepší přehled definic a přístupů k tomu, co to informační gramotnost je, s jakými je spojená problémy a proč je tak náročné ji rozvíjet i přesto, že vnímáme velice silně její společenskou relevanci. Autorka studie neusiluje o jedinou definici, ale naopak se snaží ukázat, že pluralita pohledů a přístupů může být pro reálnou praxi zásadním způsobem důležitá.

Julien, H., & Barker, S. (2009). How high-school students find and evaluate scientific information: A basis for information literacy skills development. Library & Information Science Research, 31(1), 12-17.

Studie ukazuje několik zajímavých fenoménů. Předně učitelé kladou velký důraz na výsledek a nikoli na proces uvnitř celé edukace, což vede k znemožňování rozvoje skutečné informační gramotnosti, neboť je výhodné „opakovat po učiteli" a ne hledat vlastní informace. Tento přístup se ve školách musí zásadně změnit. Studie také upozorňuje, že studenti zaměňují Google a internet, což může vést k významnému omezení vyhledávacích strategií, ale také k určité monopolizaci vědění. Posledním zajímavým bodem je výzva k tomu, aby studenti dokázali kombinovat vyhledávání v mateřském jazyce a v angličtině a výsledky se snažili komparovat.

De Jesus, I. Q., & Hubbard, J. (2021). Media Literacy for Elementary Education Students: Inquiry into Fake News. The Social Studies, 112(3), 136-145.

Přehledový článek se zaměřuje na to, jak u žáků na druhém stupni rozvíjet mediální gramotnost, především pak v oblasti kritické práce s informacemi. Podstatné je, že celé téma je zde rámováno demokratickým diskursem - mediální gramotnost je nezbytným předpokladem pro život ve společnosti, pro volby a rozhodování, která máme činit. Autoři silně pracují s propojením dovednosti a hodnotových postojů studentů, což může být jistě inspirativní přístup.

Závěr

Ukazuje se, že i přes všechny snahy a projekty (v česku jmenujme alespoň KISK Onlife a Zvol si info) je mediální a informační gramotnost jedním z ústředních bodů celého procesu edukace. Pokud bychom měli jasně pojmenovat dva zásadní úkoly pro vzdělavatele v této oblasti, pak by jistě šlo o výrazně větší důraz na práci s informacemi (jako proces) v průběhu vzdělávání a menší důraz na výsledky. Tato procesuálnost ve vzdělávání je zásadní a těžko si bez ní lze představit rozvoj jakýchkoliv kompetencí.

Druhým aspektem je práce na jejich rozvoji v různých předmětech tak, aby docházelo k jejich rozvoji na konkrétních problémech, které jsou pro studenty relevantní a důležité. Jde tedy o záležitost změny celého systému, nikoli o téma, které je možné uspokojivě řešit na úrovni jedince. Ten ale musí být pro takové změny dostatečně kompetenčně vybaven, otevřen jim a musí být schopen překračovat pohledy vlastní vzdělávací oblasti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Odborný článek: DigCompEdu 6.1: Informační a mediální gramotnost

# data[].attributes.attachment_link.description
Příspěvek se soustředí na témata, která souvisí s aplikací konceptu MIL (mediální a informační gramotnosti) do edukační praxe. Zdůrazňuje, že pro rozvoj v této oblasti je zásadní konstruktivistický přístup k rozvoji dílčích schopností, dovedností a postojů.

# data[].attributes.headline
článek o mediální výchově v českém jazyce na SOŠ

# data[].attributes.subject
článek o mediální výchově v českém jazyce na SOŠ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Efektivní výuku témat souvisejících s mediálním vzděláváním si bez využití digitálních technologií, kritického čtení nebo tvorby různých typů sdělení lze představit jen stěží. Úzká vazba na rozvoj komunikačních dovedností a jazykové učivo stejně jako na digitální kompetence je zde zřejmá. Kritický přístup a porozumění kanálům a účelům veřejné komunikace (mediální výchova) předpokládá osvojování a rozvíjení digitálních kompetencí zejména v oblastech práce s digitálním obsahem a prostředky, etiky jazykového jednání a používání digitálních komunikačních technologií. Přesto ale data z výzkumných šetření ukazují, že ve výukové praxi škol převažuje tendence k výběru jen určitých témat, která může vést k opomíjení důležitých obsahových oblastí a výukových cílů.

Témata mediální výchovy ve výuce - tradiční i opomíjená

Tematické šetření mediální výchovy na základních a středních školách, které ve školním roce 2017/2018 realizovala ČŠI, ukázalo, že za nejdůležitější témata mediální výchovy učitelé považují hodnocení mediálního obsahu, bezpečnost používání internetu a obranu proti mediální manipulaci a propagandě. Jak se píše ve zprávě z šetření: „Mediální výchova je tak bohužel učiteli nejčastěji spojována pouze s otázkami interpretace a dezinterpretace mediálního obsahu, méně pak s dovednostmi nutnými pro zapojení žáků do komunikace."

Z dat pozdějšího šetření Český učitel ve světě médií (UPOL, 2021) vyplývá, že mezi frekventovaná témata se řadí práce s internetem zahrnující vyhledávání informací (59,26 %), problematika bezpečnosti na počítači, např. jaké si má žák nastavit heslo, jak si chránit své osobní údaje či jak se chránit před podvody (51,23 %), jak využívat komunikační nástroje na internetu (50,21 %). Naopak v nedostatečné míře jsou reflektována témata jako práce se zdroji informací, tvorba na sociálních sítích, digitální wellbeing, dezinformace, fake news, hoax aj. Přestože učitelé jejich význam mnohdy vnímají, do výuky je zařazují v mnohem menší míře (viz tabulka níže).

n = 2155, zdroj: Český učitel ve světě médií

Ve výsledcích výzkumu UPOL se dále uvádí, že výuka těchto témat (resp. průřezového tématu mediální výchova) se realizuje v různých předmětech - nejčastěji učitelé zmiňovali informatiku (59,95 %), občanskou výchovu (54,11 %) a český jazyk (44,41 %).

Jiná analýza zaměřená přímo na situaci mediálního vzdělávání na středních odborných školách a učilištích výše uvedená zjištění potvrzuje. Pro odborné školy také platí, že nejčastěji se vyučující těmto tématům věnují v základech společenských věd, českém jazyce a informatice. Odborné školy ale mediálnímu vzdělávání věnují méně času než gymnázia. Studenti 63 % odborných středních škol a učilišť absolvují za celé studium méně než 10 vyučovacích hodin mediálního vzdělávání.

Zmíněná analýza (JSNS, 2021) upozorňuje i na to, že učitelé jako překážku zařazování témat mediální výchovy do své výuky uvádějí, že se necítí být jistí svými znalostmi a dovednostmi. To se může zčásti odrážet v tom, že podstatná většina základních a středních škol (přes 80 %) při realizaci mediální výchovy spolupracuje s různými partnery (knihovnami, mediálními a neziskovými organizacemi). A také se to může promítat v menší ochotě (možná odvaze) hledat a nacházet příležitosti pro témata mediální výchovy a rozvíjení potřebných digitálních kompetencí žáků ve výuce všech předmětů, nejen těch výše zmiňovaných. Jsou však obavy učitelů v tomto směru na místě? Skutečně se jedná o témata, která jsou obsahu a cílům jejich předmětů cizí či vzdálená?

Mediální, informační a digitální kompetence jako přirozená součást výukových cílů v hodinách českého jazyka

Zkusme zjištění, která přinesla realizovaná šetření v českých školách, využít jinak. Podívejme se touto optikou na rozvoj mediálních, informačních a digitálních kompetencí žáků jako součásti výukových cílů hodin českého jazyka. Možná nás tento pohled přesvědčí, že pro zvýšení kvality realizace mediální výchovy ve školách nejsou finanční prostředky pro zaplacení hostů a motivaci učitelů tím nejdůležitějším.

K pojetí mediální výchovy ve školách se ze zprávy ČŠI dozvídáme, že: „Pedagogové vyučující mediální výchovu se v ní málo věnují rozvoji dovedností žáků potřebných pro vytváření různých mediálních obsahů. A nejméně často jsou učiteli ve výuce využívány nejnovější online platformy mediální komunikace."

V kontrastu s tím, zdá se, ale stojí, že: „Přibližně 60 % žáků používáním různých typů médií tráví většinu svého volného času. Žáci 9. ročníku ZŠ i 2. ročníku SŠ označují internetové zpravodajství a sociální sítě za mediální zdroje, které mají nejsilnější vliv na jejich osobu."

Testování mediální gramotnosti ČŠI, ve školním roce 2017/2018 zaměřené právě na zmíněné žáky 9. ročníku základních a 2. ročníku středních škol, ukázalo, že pro dospívající žáky jsou nejobtížnější úlohy vyžadující kritické porozumění delšímu mediálnímu výstupu - textu, posouzení pravdivosti či nepravdivosti souvisejících tvrzení nebo postoje autora sdělení.

Jiné tematické šetření ČŠI si ve školním roce 2018/2019 pro změnu „posvítilo" na informační gramotnost na středních školách. Zpráva mimo jiné uvádí, že „... v hospitovaných hodinách převažovaly situace, kdy žák pracoval s informacemi již dopředu připravenými učitelem, u nichž nebylo vyžadováno ověření či výběr žákem. S požadavkem na to, aby vybrali správný informační zdroj, se žáci středních škol setkali pouze v necelé polovině navštívených hodin, dokonce jen v necelé desetině hodin byl po žácích vyžadován kritický výběr a posouzení věrohodnosti nabízených informací a informačních zdrojů. Za nepříznivý fakt je potřeba označit poznatek, že ve 40 % navštívených hodin byli žáci schopni informace získat jen podle přesných pokynů učitele, což nevede k rozvoji samostatnosti a aktivity žáků."

Příliš nepřekvapí ani výsledky mezinárodního šetření PISA 2018, ze kterých vyplynulo, že patříme mezi země s nejvyšším podílem žáků, u kterých lze předpokládat při čtení textu určité potíže rozpoznat fakta od názorů.

Asi není pochyb, že tyto rezervy v dovednostech žáků jsou přesně tím, na co se lze v hodinách českého jazyka systematicky, cíleně a podle úrovně, na které se konkrétní žáci nacházejí, zaměřit. Průřezové téma mediální výchova se tak do výukových cílů českého jazyka přirozeně promítá - na straně učitele koncepčně a didakticky sebejistě, na straně žáka srozumitelně a prakticky.

Široké možnosti přístupu k volbě a prolínání výukových cílů a obsahů ilustruje následující tabulka.

Témata mediální výchovy

Digitální kompetence v uzlových bodech vzdělávání (NPI; 9. ročník ZŠ, konec SŠ)

Očekávané výsledky učení v komunikační nauce o českém jazyku (Štěpáník; 9. ročník ZŠ)

Práce se zdroji informací - rozpoznávání relevantních zdrojů

Tvorba na sociálních sítích

Tvorba vlastního mediálního obsahu, aktivní komunikace

Hoaxy, fake news

Digitální wellbeing

potřebné informace získává z různých digitálních zdrojů na základě vlastních kritérií pro vyhledávání; získané informace posuzuje z hlediska souladu s již známými a na základě věrohodnosti příslušného zdroje

využívá digitální technologie ke sdílení dat, informací a obsahu s vybranými lidmi a k týmové práci

komunikuje prostřednictvím různých digitálních technologií a přizpůsobuje prostředky komunikace danému kontextu

pozměňuje, vylepšuje a zdokonaluje obsah nebo ho zapracovává do stávajících děl s cílem vytvořit nový, originální a relevantní obsah

při spolupráci, komunikaci a sdílení informací v digitálním prostředí jedná eticky, s ohleduplností a respektem k ostatním

cituje zdroje ve své práci, je si vědom svých autorských práv; při práci v digitálním prostředí a při práci s osobními údaji dodržuje právní normy

promyšleně buduje svou digitální identitu a zajímá se, jak k ní přispívají ostatní; kontroluje svou digitální stopu

posuzovat vhodnost informace a vztah mezi informací a jejím zdrojem

využít informací z různých druhů tištěného a elektronického nelineárního textu

pracovat s elektronickým a multimediálním hypertextem

zapojit se do diskuze prostřednictvím sociálních médií, rozeznávat relevantnost a pravdivost informací a formulovat vlastní argumenty

funkčně využívat rozdíly mezi psanou a mluvenou komunikací

vyvozovat informace z těch, které jsou explicitně uvedené

hledat podstatu sdělení a motivaci k němu

uvědomovat si základní prvky persvaze v mediálních produktech

odhalit hoaxy, fake news, poznat principy bulváru

rozlišit informační zdroje relevantní a nerelevantní

Last but not least...

Efektivitu výukových aktivit mediální výchovy ve výuce českého jazyka jistě podpoří, pokud výběr a specifikace témat bude probíhat ve spolupráci s žáky. A že to celé nepůjde bez využití digitálních technologií, je zřejmé. Dejme našim žákům důvěru, prostor a digitální techniku do rukou. Můžeme se nakonec učit od sebe navzájem.

Účel využití digitálních technologií ve výuce předmětů na středních školách (podíl navštívených hodin s danou charakteristikou hodnoceného jevu, tematická inspekční činnost)

Četnost využití digitální techniky ve výuce českého jazyka a matematiky (podíl odpovídajících žáků ročníku, ZŠ)

Sběr dat probíhal od 1. 2. 2021 do 15. 6. 2021. Do výzkumu se zapojilo celkem 2155 pedagogů z celé České republiky ve věku 21-82 let. 64,17 % respondentů tvořili učitelé základních škol (22,69 % učitelé 1. stupně ZŠ, 41,48 % učitelé 2. stupně ZŠ), 24,73 % tvořili pedagogové středních škol.

Strategie, jak začlenit mediální vzdělávání do výuky na SOŠ a SOU (JSNS, 2021). Celkem 80 % vyučujících souhlasilo s tvrzením: „Výuka mediální výchovy vyžaduje řadu znalostí a dovedností, vyučující se cítí nejistě."

Dle zprávy z tematického šetření mediální gramotnosti ČŠI byly v případě středních odborných škol a gymnázií nejčastěji uváděny např. Česká televize, Český rozhlas, Post Bellum, Jeden svět na školách, Člověk v tísni a další.

Je důležité, aby si učitelé každého předmětu uvědomovali, že témata mediální výchovy a rozvoje digitálních kompetencí se týkají každého z nich.

Mezi tím, co by mohlo realizaci mediální výchovy zkvalitnit, oslovení ředitelé škol nejčastěji uváděli optimální finanční prostředky, zejména jako motivace učitelů nebo na zaplacení hostů (56 %), metodickou podporu (53 %) a potřebný časový prostor pro výuku (37 %). - více viz ČŠI: Mediální výchova na ZŠ a SŠ ve šk. r. 2017/2018.

Sekundární analýza PISA 2018: Čtenářství ve 21. století (ČŠI, 2021), Česká školní inspekce - Sekundární analýza PISA 2018: Čtenářství ve 21. století (csicr.cz)

Digitální kompetence v uzlových bodech vzdělávání, NPI (.pdf)

Štěpáník, S., kol. (2020). Školní výpravy do krajiny češtiny. Didaktika českého jazyka pro základní školy.

# data[].attributes.attachment_link.title
Odborný článek: Vybraná témata mediální výchovy ve vazbě na rozvoj digitálních kompetencí žáků (nejen) ve výuce českého jazyka středních odborných škol

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitální kompetence a mediální vzdělávání ve výuce českého jazyka středních odborných škol.

# data[].attributes.attachment_link.title
Trainbra.in Úkoly z kritického myšlení pro žáky a studenty na základních a středních školách

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cookies

Náš web používá cookies. Díky tomu vám můžeme nabídnout uživatelský zážitek více efektivní. Souhlas k ukládání cookies udělíte kliknutím na políčko „Souhlasím".

Souhlas můžete odmítnout zde.

# data[].attributes.attachment_link.description
Náš web používá cookies. Díky tomu vám můžeme nabídnout uživatelský zážitek více efektivní. Souhlas k ukládání cookies udělíte kliknutím na políčko „Souhlasím". Souhlas můžete odmítnout zde.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Průvodce datovou detoxikací pro mladé je interaktivní příručka, která vede mladé lidi k tomu, aby se zamysleli nad různými aspekty svého digitálního života, od profilů na sociálních sítích až po hesla, a nabízí jednoduché aktivity jako inspiraci k zamyšlení i ke hře.

kapitola / Ochrana soukromí v digitálním prostředí se zaměřuje na omezování datových stop a na porozumění online profilování

kapitola / Digitální bezpečnost nabízí tipy na vytváření silných a bezpečných hesel

kapitola / Digitální rovnováha řeší problém závislosti na chytrých telefonech

kapitola / Dezinformace je návodem k užívání a sdílení informací na internetu.

Průvodce je určen zejména pro děti a mladé lidi ve věku 11 až 16 let, kteří již mají svá vlastní zařízení, ale využijí ho i uživatelky a uživatelé dalších věkových skupin. Jediné, co potřebujete, je váš chytrý telefon nebo tablet, tiskárna a něco na psaní.

Průvodce datovou detoxikací pro mladé můžete využít:

ve škole (nebo ve virtuální učebně)

doma

pro aktivity organizací pracujících s mladými lidmi nebo stejně zaměřených neformálních skupin (např. na workshopech)

V roce 2018 zahájila společnost Tactical Tech iniciativu pro mladé lidi do 18 let, kteří tvoří celosvětově třetinu všech uživatelů internetu. V posledních několika letech vzrostla poptávka ze strany pedagogů, rodičů i samotných mladých lidí po dostupných aktuálních a prakticky zaměřených příručkách, které by mladým lidem pomohly zorientovat se v každodenních zápasech a zkušenostech s dospíváním ve světě, který určují a formují digitální technologie.

Průvodce datovou detoxikací pro mladé byl sestaven díky finančnímu příspěvku Evropské unie a ve spolupráci s našimi partnery Save the Children Italy a IFLA. Je součástí The Glass Room Misinformace, dalšího projektu organizace Tactical Tech, který zkoumá, jak sociální sítě a web změnily způsob, jímž čteme informace a reagujeme na ně.

K publikaci se snažíme získávat zpětnou vazbu, abychom mohli její obsah průběžně aktualizovat a případně doplňovat. Napiš nám na adresu youth@tacticaltech.org. Co nás zajímá?

1. Řekni nám něco o sobě, např. jste rodič, pedagog, mladá uživatelka nebo mladý uživatel technologií?

2. Kde jsi publikaci Průvodce datovou detoxikací pro mladé využil/a?

3. Kolik exemplářů této publikace jsi vytiskl/a?

4. Které její části byly přínosem? A které naopak tolik přínosné nebyly?

5. Chybí ti něco v této publikaci?

6. Máš nějaké další podněty k tomu, jak bychom ji mohli vylepšit?

Partneři projektu:

Ve spolupráci: Centrum současného umění DOX

Funded by the European Union

# data[].attributes.attachment_link.description
Průvodce datovou detoxikací pro mladé je interaktivní příručka, která vede mladé lidi k tomu, aby se zamysleli nad různými aspekty svého digitálního života, od profilů na sociálních sítích až po hesla, a nabízí jednoduché aktivity jako inspiraci k zamyšlení i ke hře.

# data[].attributes.headline
vzdělávací portál o kyberbezpečnosti (NÚKIB)

# data[].attributes.subject
vzdělávací portál o kyberbezpečnosti (NÚKIB)

# data[].attributes.attachment_link.description
Přihlášení pro registrované Zapomněli jste heslo?

# data[].attributes.headline
rozhovor s Danielem Bínou o mediální gramotnosti

# data[].attributes.subject
rozhovor s Danielem Bínou o mediální gramotnosti

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kristýna Jandová 22. 1. 2024

Co to vlastně mediální gramotnost je?

Schopnost rozumět povaze a způsobům komunikace pomocí všech možných médií. Schopnost komunikovat pomocí médií tak, abychom je využili pro své potřeby a záměry. Abychom nebyli ve vleku médií jako jejich bezbranné oběti nebo poslušné ovce. O médiích bychom mohli říkat to známé: dobrý sluha, špatný pán. Pro člověka je podstatná činnost komunikovat. Když zrovna nespíme, tak komunikujeme. Od narození až do konce života. Do té komunikace ale postupem času vstupuje čím dál víc médií. Ta média nám nabízejí oslnivý servis, informace, dojmy, zážitky, pomoc. Jenomže nejsou tak bezelstná. Stávají se silnými hráči na hřišti komunikace. Každý účastník komunikace se snaží prosadit se svými záměry a zájmy. A stejně tak i média, tihle nejsilnější hráči na hřišti, mají svoje záměry a zájmy, kvůli kterým nám své služby nabízejí - nebo spíš nás na ten servis lákají.

Lidský svět je moře komunikace - pohyblivá, vzdouvající se hromada textů a obrazů. Ty texty se nám nabízejí a vnucují. Ale záměry a zájmy těch, kteří je vyrobili, zaplatili a dali do oběhu, to nejsou naše zájmy. Ty texty chtějí, abychom jim uvěřili, že jsou pro nás vhodné. Ale vždycky mají být užitečné víc pro ty jejich tvůrce než pro nás. Takže radikálně řečeno: svět je hromada nevhodných textů. Nevnímat to je naivní. Zapomínat na to, nedbat na to je škodlivé. Nebo přímo nebezpečné.

Která z generací je na tom s mediální gramotností nejlépe a která naopak nejhůře?

Obecné mínění je, že nejlíp jsou na tom mladí a nejhůř senioři. Něco na tom je, možná se to ale přehání. K tomuhle obrázku nám pomáhá oblíbené schéma o takzvaných digitálních přistěhovalcích a domorodcích. To nám chce říct, že je tu propast mezi starými, kteří vyrostli v jiném světě a všechna ta nová média jsou pro ně náročnou cizí novinkou, na kterou si obtížně zvykají, a mezi mladými, kteří se od malička s novými médii setkávají a jsou pro ně samozřejmostí. Podle mého přesvědčení je toto schéma k ničemu - o mediální gramotnosti lidí nám neříká nic.

Mnohý senior se médií bojí, ztrácí se v jejich světě a propadá pocitu bezmocnosti. A mnohé dítě se cítí bohorovně, jak úžasně umí zacházet od rána do večera se svými mediálními hračkami. To ale není rozdíl mezi „mediálním negramotem" a „pánem nad médii". Může to být jen rozdíl mezi „zastrašenou obětí" a „šikovným otrokem" médií. Bližší realitě je možná takové řekněme „sendvičové schéma": Lidé ze střední (sendvičové) generace mají v rámci rodin na starost, vedle vydělávání na živobytí rodiny a starání se o rodinné majetky, ještě péči o děti a o seniory v rodině. Sami obvykle s médii celkem zacházet umějí. Nejsou v tom zrovna virtuózové, na to nemají čas, ale co je potřeba, to s médii zvládnou. Návykovosti médií a virtuálního prostředí nepropadají - mají přednější a důležitější povinnosti. Děti se jim sice pošklebují a vytahují se na ně, že neznají tuhle a tamtu aplikaci a sociální síť a že neumějí dost rychle ťukat na displej, ale samy zacházejí s médii povrchně, naivně a nedbale. A tak „sendvičoví lidé" ještě ke všemu vězí v obavách, kdo z členů rodiny, které dítě nebo senior, jim jako první vyvede nějaký „on-line průšvih", který bude stát rodinu spoustu peněz nebo komplikací. Takže mediálně nejgramotnější, tedy nejspolehlivější a pro praktický život nejúspěšnější v zacházení s médii jsou nejspíš právě oni. Ale to jsme jen načrtli schéma, skutečnost je nejednoznačnější a barvitější, každý jsme jiný.

Dlouhodobý pocit nejistoty podlamuje kolena. Radikální kritičnost není vlastní lidské povaze.

Jste schopný obecně popsat, jak jsou na tom Češi v porovnání s ostatními zeměmi? Například sousedním Slovenskem, Polskem, Německem?

V porovnání s Německem podobně, trochu hůř. V porovnání se Slovenskem, Polskem a Maďarskem taky podobně, trochu líp. Obecně řečeno: rozdíly nějaké jsou, ale ne moc velké, a hlavně nemáme spolehlivý a obecně přijatý nástroj, jak to poměřit. V různých průzkumech, které porovnávají v evropských zemích schopnosti lidí související s mediální gramotností (čtenářství, znalost digitálních technologií), vycházíme jako průměr nebo slabší průměr. V čase se, zdá se, trochu zhoršujeme, což mnozí zjednodušeně přičítají českému školství, rozpačitě přešlapujícímu na místě, kvůli jeho vleklým a ne moc úspěšným reformám v posledních třiceti letech. Na západ od nás jsou na tom obecně trochu líp, protože už odedávna tam bylo vzdělávání víc zaměřeno na komunikaci, argumentaci, sebeprosazení a kooperaci než na takové v podstatě „sociálně izolované" osvojování si souborů znalostí, jako to bylo dříve u nás a na východě Evropy, kde vývoj pedagogiky a školství nadlouho zamrznul. V posledních desetiletích ale všechna národní společenství čelí stejným převratným novinkám - počítačům, internetu, návykovým sociálním sítím, návykovým mobilům a chatovacím platformám, kyberkriminalitě a informační válce... Na to se nikdo nemohl s předstihem připravit. Jsme v tom všichni až po uši. Individuální rozdíly mezi lidmi jsou - jako i v jiných důležitých lidských věcech - i v případě mediální gramotnosti mnohem větší než rozdíly mezi národy.

Jak se mediální gramotnost v naší zemi vyvinula za posledních pět let?

Některá srovnání od univerzitních výzkumníků a od neziskovek říkají, že se to trochu zhoršilo. Zároveň se postupně zvedá povědomí jak učitelů tak i širší veřejnosti o všech těch výzvách a že se musí něco účinného dělat. Za posledních několik let se ale především zvětšily různé hrozby. Narůstá aktivita a rozmanitost postupů kyberzločinců. Narůstá vypjatost, agresivita a radikálnost ideologického a propagandistického působení na sociálních sítích a ve všech masmédiích. A k obojímu přispívá současný rozmach využívání umělé inteligence. Drakovi narostly další hlavy.

Jak se k tomuto tématu staví školství?

Mediální výchova by se měla - podle rámcových dokumentů - dělat v českých školách už dvacet let. Realita je taková, že se dlouho nedělo ve většině škol téměř nic, bezradnost byla velká, odpor řady učitelů taky. Mediální výchova měla být průřezovým tématem, tedy měla mít prostor v různých vyučovacích předmětech, ale mimo jiné i proto, že nedostala ten prestižní status samostatného předmětu (svoji zkratku v rozvrhu), nebyla většinou brána vážně. Na školách ani na státní úrovni. Před několika lety dokonce neváhala ministryně školství veřejně prohlašovat mediální výchovu za málo závažnou záležitost. Po dlouhá léta, snad se dá říct, že dodnes, mediální výchovu z nemalé části zachraňují a rozvíjejí iniciativy „zdola", od jednotlivých učitelů, kterým to nebylo jedno, něco zkoušejí, síťují se atd. Ale „shora", směrem od ministerské „metodické vrchnosti", přichází v posledních několika letech jiná tendence - sloučit nebo spíš nahradit mediální výchovu digitální gramotností. Což může být něco podobného, ale taky v tom může být velká zrada. Technologickým firmám se tento „rebrending" samozřejmě velmi zalíbí, budou se předhánět, kdo víc pomůže, vylobbují se dotace od státu... (Kdysi jsme tu měli akci Internet do škol, jejímž výsledkem byl hlavně skvělý byznys pro IT firmy na státní útraty, s velmi pochybným dopadem na úroveň výuky ve školách.) Hlavní „vzdělávací" výsledek pak může být ten, že IT byznys použije školy jako nástroje, které jim vychovají a naženou do náruče nové oddané zákazníky. Může to celé dopadnout jako zlá karikatura mediální gramotnosti.

Jak se k tomuto tématu staví stát?

Obecný předsudek vůči politikům zní, že jsou ti poslední, kdo by si přáli mediálně gramotné občany, protože by se jim hůř prosazovaly jejich lumpárny a lži. Neřeknu, že na tom není ani kousek pravdy, ale převážně je to jinak. Když bychom se zeptali lidí z ministerstev (školství, vnitra, obrany) nebo z politických stran (vedení, poslanci), co si myslí o problému mediální gramotnosti či negramotnosti občanů, možných důsledků, a co proti tomu dělat, jak podpořit mediální vzdělávání, tak by nám většinou řekli: ano, závažné téma, důležitost, potřebnost. A mimo mikrofon by dodali, že si kvůli tomu pálit prsty nebudou. Předpokládají, že by jim hned šli po krku političtí oponenti, obvinili je z pokusu právě ideologicky kontrolovat veřejnou debatu. Něco podobného si ale vyslechnou i v řadě škol od rodičů. Mediální výchova některým připadá jako podezřelá ideologická záležitost. Je to paradoxní, ale ne nepochopitelné. Kritika ideologie a propagandy, manipulace a lhaní, když bude prováděna zaujatě a hloupě, se snadno zvrhne v jinou ideologii, v jinou pokřivenost.

Ve státních strukturách si nepochybně spousta lidí velikost a bobtnání celého problému uvědomuje. Vývoj v mediálním (a nejen v mediálním) světě je dramatický. Výzvy jsou čím dál těžší. Bylo by pěkné, kdyby se stát rozhoupal k nějaké rozhodné, široké, koordinované aktivitě směřující k podpoře mediální gramotnosti všech občanů. Zatím se to příliš neděje, občas se objeví nějaká iniciativa, chvíli se mluví o meziresortní koordinaci čehosi, jednotlivé státní úřady mají nějaké svoje aktivity, ale celkově je to spíš přešlapování na místě.

Co je největším problémem v mediální gramotnosti?

Rozlehlost a rozmanitost těch problémů. Jejich obrovská dynamika. Technologický vývoj. Byznysové, ideologické, sektářské a jiné manipulace. Kyberšikana a kyberzločin. Informační válka, trollové, chatboti a další nástrahy kladené zapojením umělé inteligence. Jak stíhat vůbec sledovat vývoj, a ještě vymýšlet a uvádět v život nějaké strategie vzdělávání a vyrovnávání se s tím vším.

Jak mohou rodiče své děti vést k mediální gramotnosti? Existují nějaké návody, knihy?

Klíčem je mediální gramotnost samotných rodičů. Pokud oni médiím rozumějí, mohou líp kontrolovat a ovlivňovat děti v jejich zacházení s médii a zároveň mají jejich pokyny pro děti jinou váhu, než když dítě cítí, že rodič je úplně mimo. Těžko shrnout tak složitý úkol do nějaké knihy receptů. V 90. letech vycházely populární brožury s názvy jako „zkrotíme obrazovku" a podobně, zaměřovaly se na zadržování dětí dál od televize, dnes jsou tyto návody pro nás neužitečné, situace je zcela jiná a dobrý, dostatečně vynalézavý a zároveň flexibilní receptář neexistuje. Pro školní věk můžeme na internetu najít spoustu více či méně zdařilých školních projektů a pracovních listů, které se používají ve výuce, jsou tam zásobníky projektů a nápadů na různé aktivity, třeba pod heslem „kritické myšlení" a podobně. V podstatě to chce udržovat rozmanitost přístupů, takže spíš tak nějak s citem pro situaci improvizovat. Ulpívání u jednoho druhu aktivity nebo aplikací může aktivovat návykovost, rychle vyvolávat závislost. Chce to taky, samozřejmě, střídat média s off-line komunikací, ukazovat dětem, že spoustu zábavy, a možná lepší zábavy, můžeme mít ze stolní nebo společenské hry a aktivity a podobně.

Děti jsou dost individuální, jak víme. Plošné recepty mohou nadělat víc škody než užitku. Má mít předškolák tablet? Jak který, jak na co. Může na něm návykově sledovat donekonečna hloupá videa a hrát primitivní hry, nebo se může naučit hledat v mapách a „googlit". Nejde o to držet za každou cenu děti dál od médií, ale spíš o to neodkládat děti k médiím, aby daly pokoj a nemuseli jsme si jich všímat. Když umíme sledovat, co s nimi dělají, a občas jim třeba poradit a ukázat, jak je využít zajímavějším způsobem, tak je to v pořádku.

A co senioři?

Na seniory a jejich přístup k médiím se zaměřuje v poslední době čím dál víc aktivit. Má to, dá se říct, dvě základní podoby. Jednak „užší" snaha o zvyšování mediální gramotnosti jako prevence proti jejich zneužívání a okrádání různými typy „šmejdů" a „kyberšmejdů". Jednak „širší" snaha o takové mediální vzdělávání seniorů, která přerůstá ve starost o jejich socializaci, udržení pocitu důstojnosti a motivace k aktivnímu životu.

Co může každý člověk udělat pro zlepšení své mediální gramotnosti?

Rozhodnout se. Mít k tomu odvahu. Být zvědavý a kritický. Nepropadat malomyslnosti. Každý den můžeme získat nějakou novou znalost nebo zkušenost, která zvýší naši mediální gramotnost. Nejdřív se ale musí chtít. To není samozřejmé. Jako společnost potřebujeme, aby co nejvíc lidí bylo co nejgramotnějších. Ale jednotlivé lidi k nastoupení téhle cesty nedonutíme. Přistupovat k životu, k realitě, k dění kolem nás kriticky, chce odvahu a vytrvalost. „Odvahu vidět." Hodně lidí to nechce podstupovat - dávají přednost tomu nechat se lákat a vábit - k odpočinkové zábavě, k nejrůznějšímu konzumu, k laciným rychlým „pravdám" atd. Dlouhodobý pocit nejistoty podlamuje kolena. Radikální kritičnost není vlastní lidské povaze. Potřebujeme se v každodenním životě často spíš uklidňovat a ujišťovat - třeba o tom, že světu kolem nás jakžtakž rozumíme.

Můžeme se cvičit práci s médii, s přístroji, samozřejmě. Můžeme prozkoumávat internet, snažit se proniknout do logiky fungování aplikací a platforem, ptát se lidí kolem nás na to, čemu nerozumíme. Můžeme se vzdělávat, číst a hledat informace o tom, jak vypadá reálný provoz v masmediální instituci, v redakci, jak se dělají různé typy pořadů, textů, videí a filmů. Můžeme si zkoušet rozebrat, co jsme se z konkrétní komunikace, z konkrétního textu nebo pořadu opravdu nového dozvěděli. Kdo vytvořil ten text? Kdo to zaplatil? Co ten text od nás vlastně chce? Co z toho tvůrci mají, že nás informují nebo třeba dezinformují? Jsou tam opravdu cenné informace? Co když třeba rychlým vyhledáním na internetu objevíme podstatně důkladnější a férovější poučení o stejné věci? Je tenhle způsob nabízení produktu, služby nebo „pravdy" ještě slušné přesvědčování, nebo už sprostá manipulace?

Pozorujme, jak se tvůrci propagandistických i marketingových textů pohybují na tenké hranici mezi nadšenou názorností a licoměrným šálením, mezi argumentem a trikem. Přemýšlejme nebo zkusme zjistit, proč rádio hraje právě tyhle písničky? Kdo a jak to vybírá, podle čeho? Opravdu to chceme poslouchat, stejný typ pořád dokola? A když se začínáme učit cizí jazyk, opravdu si na to musíme nakoupit nové přístroje, tablety, sluchátka a co ještě? Nebo udělá lepší práci tužka a papír? Nejlíp si pamatujeme a nejsilnější vztah máme k poznatkům a myšlenkám, které jsme si zapsali vlastní rukou. Pokud to ještě umíme. Je toho spousta. Chce to „zdravou skepsi". To slovo původně znamenalo, ne že ničemu nevěřím a beru realitu jako nepoznatelný blázinec, ale že své současné poznání nějaké záležitosti považuji za neukončené, prozatímní, a jdu o tom přemýšlet a pátrat dál. Svět je poznávatelný. Hodnotové rozdíly existují. Mezi vydatnější a chudší informací. Mezi věrnější a zkreslenější informací. Mezi poctivější a proradnější nabídkou. Mezi pravdou a lží. Často je to hodně neprůhledné, může trvat dlouhé hodiny, dny nebo roky, než se nám podaří poznání složitého problému prohloubit nebo zpřesnit. Ale mediálně gramotný „zdravý skeptik" to nevzdává.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vývoj v mediálním světě je dramatický a výzvy čím dál větší

# data[].attributes.attachment_link.description
„O médiích bychom mohli říkat to známé: dobrý sluha, špatný pán," říká literární vědec a mediální teoretik Daniel Bína, který se dlouhodobě zabývá mediální gramotností a připravuje o ní i knihu. Proč je mediální gramotnost čím dál tím důležitější téma a jak se k němu staví české školství a stát?

# data[].attributes.headline
článek Jak na mediální vzdělávání (Tajný učitel)

# data[].attributes.subject
článek Jak na mediální vzdělávání (Tajný učitel)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cookies

Náš web používá cookies. Díky tomu vám můžeme nabídnout uživatelský zážitek více efektivní. Souhlas k ukládání cookies udělíte kliknutím na políčko „Souhlasím".

Souhlas můžete odmítnout zde.

# data[].attributes.attachment_link.description
Náš web používá cookies. Díky tomu vám můžeme nabídnout uživatelský zážitek více efektivní. Souhlas k ukládání cookies udělíte kliknutím na políčko „Souhlasím". Souhlas můžete odmítnout zde.

# data[].attributes.headline
Soubor aktivit na téma dezinformace k EU

# data[].attributes.subject
Soubor aktivit na téma dezinformace k EU

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jde o pomyslného průvodce po prostředí, které je pro zkušenost velké části populace nové, překotně se vyvíjí, chová se jinak, než off line prostředí, svým způsobem je neviditelné, těžce uchopitelné, nese však s sebou řadu nových efektů a fenoménů. Kyber tabu je pojmenovává, vysvětluje jeho zákonitosti, vizualizuje těžce představitelné.

Podstatou projektu Kyber tabu je čtrnáct krátkých videí (kolem čtyřech minut), které se věnují jednotlivým, konkrétním tématům. Všechny kapitoly: Zprávovody, Data, Algoritmy, Reklama, Informace, Dezinformace, Informační válka, Duopol, Protihráči, Nálady, Závislosti, Politika, Kyber otázky, Budoucnost, mají těžiště v obrazové složce, v původních, pro projekt vzniklých kresbách.

Dohromady poskytuje Kyber tabu velmi komplexní, dosud nevídaný a tím i unikátní vhled do prostředí. Vysvětluje řadu technologických a ekonomických aspektů, akcentuje však společenské dopady a souvislosti. Vede diváka po tématech, ke kterým mu otevírá dveře, nementoruje, ale inspiruje k dalšímu zájmu o ně.

Zásadní hodnotou projektu Kyber tabu je komplexnost, průnik řady oborů, použití dat i zkušeností, vizualizace a srozumitelnost.

Jako celek je Kyber tabu určeno pro širokou cílovou skupinu, bez ohledu na věk či vzdělání tak, aby si každý v projektu našel své a informace mu pomohly v každodenním životě, sloužily mu k orientaci kdykoliv, když bere do ruky mobil.

Autorem námětu i kreativním producentem projektu jako celku je PhDr. Libuše Šmuclerová, která je vysoce zkušeným a respektovaným odborníkem v oblasti médií. V posledních více než dvaceti letech vedla jedny z největších mediálních domů v České republice, v letech 1996 - 2004 byla programovou ředitelkou TV Nova, od 2007 do 2021 generální ředitelkou a do r. 2023 předsedkyní představenstva Czech New Center (dříve RIngier, Ringer Axel Springer), od r. 2024 působí jako předsedkyně dozorčí rady. Je předsedkyní správní rady České unie vydavatelů, patnáct let členkou světové asociace tisku WAN-IFRA.

Ilustrace, grafické podklady a znělka Kyber tabu vznikly v ilustrátorském studiu DRAWect, které kolem sebe sdružuje více než sto kreativních osobností, je schopné poskytovat široký kreativní servis, pořádá výtvarné eventy, včetně již pravidelného živého výtvarného souboje Raw Art Wrestling. Hlavními výtvarníky Kyber tabu byli Markéta Troy Ryplová, Karel Cettl a Daniel Korta.

Všechny díly projektu Kyber tabu vyrobila TV Nova ve spolupráci s 38FILM za výrazné podpory Nadace PPF. Režisér Tomáš Medek natočil desítky reklam, je tvůrcem znělek desítek nejoblíbenějších seriálů a filmů a spoluautorem několika celovečerních filmů (Snowboarďáci, Ro(c)k podvraťáků). Animace vytvořili Pavla Saktorová, Zdeněk Kaluža a Šimon Pánek. Moderátorkou dílů je Tereza Kostková, herečka a moderátorka, kterou diváci znají nejen ze seriálů (Ordinace v růžové zahradě 2, Jedna rodina), filmů (Ženy v běhu), ale i jako dlouholetou tvář soutěže StarDance.

Hlavní užití videí Kyber tabu je pro vysílání na TV Nova (Snídaně s Novou, zpravodajství atd.), tak pro online, weby, se širokým záběrem a užitím. Vedle video projektu Kyber tabu vznikla synchronně jeho tištěná verze na téměř 200 stranách pod gescí Czech News Center.

Potřeba projektu vyrostla společenskou poptávkou po zvyšování informační gramotnosti, rychlostí změn, které se v informačním světě díky technologiím odehrávají, změn, které mají zásadní dopady na společnost jako celek i na jednotlivce, rezonují a ve veřejném prostoru v řadě témat, včetně tématu dezinformací.

Jestliže význam mediální gramotnosti byl a je velmi často zmiňován, žádný ucelený, takto edukativně a široce zaměřený projekt dosud nikdy nevznikl. Jak pro širokou veřejnost, tak pro školy. Přitom potřebu dokládá řada výzkumů.

Podle agentury STEM z výzkumu, který realizovala v r.2023 mezi bezmála čtyřmi sty řediteli a šesti sty osmdesáti vyučujícími mediální výchovy na základních a středních školách v České republice vyplynulo, že polovina vyučujících hodnotí své kompetence v této oblasti pouze na úrovni mírně pokročilé, čtvrtina se považuje za začátečníky a jen třetina vyučujících mediální výchovy se účastnila vzdělávací akce zaměřené na související témata.

Ze šetření šetření agentury FOCUS z r. 2022 vyplynulo, že výrazně ubylo těch, kteří se domnívají, že nezávislá média jsou potřebná pro fungující demokracii.

Podle závěrů zprávy Digital News Report 2023 se důvěra v média pohybuje mezi Čechy a Češkami okolo 30 %. Jde o vůbec nejnižší hodnotu, kterou tento průzkum v české mediální krajině zaznamenal od roku 2015.

Podle zprávy projektu Česko v datech sice počet českých dezinformačních webových stránek za rok 2021 klesl o více než desetinu, ale počet zveřejněných nepravdivých nebo zkreslených textů se zvýšil. Současně s tím klesá podíl Čechů, kteří dokážou dezinformace rozpoznat, a také jejich důvěra v seriózní média. Nepravdivé zprávy podle průzkumu dokáže rozeznat stále méně lidí.

Podívejte se na všechny epizody!

# data[].attributes.attachment_link.title
Kyber tabu: Průvodce vesmírem online informací s Terezou Kostkovou

# data[].attributes.attachment_link.description
Kyber tabu je rozsáhlý edukativní projekt s cílem zvýšení mediální gramotnosti, zejména v oblasti online médií, internetu, kam se dnes těžiště spotřeby informací přesunulo.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jde o pomyslného průvodce po prostředí, které je pro zkušenost velké části populace nové, překotně se vyvíjí, chová se jinak, než off line prostředí, svým způsobem je neviditelné, těžce uchopitelné, nese však s sebou řadu nových efektů a fenoménů. Kyber tabu je pojmenovává, vysvětluje jeho zákonitosti, vizualizuje těžce představitelné.

Podstatou projektu Kyber tabu je čtrnáct krátkých videí (kolem čtyřech minut), které se věnují jednotlivým, konkrétním tématům. Všechny kapitoly: Zprávovody, Data, Algoritmy, Reklama, Informace, Dezinformace, Informační válka, Duopol, Protihráči, Nálady, Závislosti, Politika, Kyber otázky, Budoucnost, mají těžiště v obrazové složce, v původních, pro projekt vzniklých kresbách.

Dohromady poskytuje Kyber tabu velmi komplexní, dosud nevídaný a tím i unikátní vhled do prostředí. Vysvětluje řadu technologických a ekonomických aspektů, akcentuje však společenské dopady a souvislosti. Vede diváka po tématech, ke kterým mu otevírá dveře, nementoruje, ale inspiruje k dalšímu zájmu o ně.

Zásadní hodnotou projektu Kyber tabu je komplexnost, průnik řady oborů, použití dat i zkušeností, vizualizace a srozumitelnost.

Jako celek je Kyber tabu určeno pro širokou cílovou skupinu, bez ohledu na věk či vzdělání tak, aby si každý v projektu našel své a informace mu pomohly v každodenním životě, sloužily mu k orientaci kdykoliv, když bere do ruky mobil.

Autorem námětu i kreativním producentem projektu jako celku je PhDr. Libuše Šmuclerová, která je vysoce zkušeným a respektovaným odborníkem v oblasti médií. V posledních více než dvaceti letech vedla jedny z největších mediálních domů v České republice, v letech 1996 - 2004 byla programovou ředitelkou TV Nova, od 2007 do 2021 generální ředitelkou a do r. 2023 předsedkyní představenstva Czech New Center (dříve RIngier, Ringer Axel Springer), od r. 2024 působí jako předsedkyně dozorčí rady. Je předsedkyní správní rady České unie vydavatelů, patnáct let členkou světové asociace tisku WAN-IFRA.

Ilustrace, grafické podklady a znělka Kyber tabu vznikly v ilustrátorském studiu DRAWect, které kolem sebe sdružuje více než sto kreativních osobností, je schopné poskytovat široký kreativní servis, pořádá výtvarné eventy, včetně již pravidelného živého výtvarného souboje Raw Art Wrestling. Hlavními výtvarníky Kyber tabu byli Markéta Troy Ryplová, Karel Cettl a Daniel Korta.

Všechny díly projektu Kyber tabu vyrobila TV Nova ve spolupráci s 38FILM za výrazné podpory Nadace PPF. Režisér Tomáš Medek natočil desítky reklam, je tvůrcem znělek desítek nejoblíbenějších seriálů a filmů a spoluautorem několika celovečerních filmů (Snowboarďáci, Ro(c)k podvraťáků). Animace vytvořili Pavla Saktorová, Zdeněk Kaluža a Šimon Pánek. Moderátorkou dílů je Tereza Kostková, herečka a moderátorka, kterou diváci znají nejen ze seriálů (Ordinace v růžové zahradě 2, Jedna rodina), filmů (Ženy v běhu), ale i jako dlouholetou tvář soutěže StarDance.

Hlavní užití videí Kyber tabu je pro vysílání na TV Nova (Snídaně s Novou, zpravodajství atd.), tak pro online, weby, se širokým záběrem a užitím. Vedle video projektu Kyber tabu vznikla synchronně jeho tištěná verze na téměř 200 stranách pod gescí Czech News Center.

Potřeba projektu vyrostla společenskou poptávkou po zvyšování informační gramotnosti, rychlostí změn, které se v informačním světě díky technologiím odehrávají, změn, které mají zásadní dopady na společnost jako celek i na jednotlivce, rezonují a ve veřejném prostoru v řadě témat, včetně tématu dezinformací.

Jestliže význam mediální gramotnosti byl a je velmi často zmiňován, žádný ucelený, takto edukativně a široce zaměřený projekt dosud nikdy nevznikl. Jak pro širokou veřejnost, tak pro školy. Přitom potřebu dokládá řada výzkumů.

Podle agentury STEM z výzkumu, který realizovala v r.2023 mezi bezmála čtyřmi sty řediteli a šesti sty osmdesáti vyučujícími mediální výchovy na základních a středních školách v České republice vyplynulo, že polovina vyučujících hodnotí své kompetence v této oblasti pouze na úrovni mírně pokročilé, čtvrtina se považuje za začátečníky a jen třetina vyučujících mediální výchovy se účastnila vzdělávací akce zaměřené na související témata.

Ze šetření šetření agentury FOCUS z r. 2022 vyplynulo, že výrazně ubylo těch, kteří se domnívají, že nezávislá média jsou potřebná pro fungující demokracii.

Podle závěrů zprávy Digital News Report 2023 se důvěra v média pohybuje mezi Čechy a Češkami okolo 30 %. Jde o vůbec nejnižší hodnotu, kterou tento průzkum v české mediální krajině zaznamenal od roku 2015.

Podle zprávy projektu Česko v datech sice počet českých dezinformačních webových stránek za rok 2021 klesl o více než desetinu, ale počet zveřejněných nepravdivých nebo zkreslených textů se zvýšil. Současně s tím klesá podíl Čechů, kteří dokážou dezinformace rozpoznat, a také jejich důvěra v seriózní média. Nepravdivé zprávy podle průzkumu dokáže rozeznat stále méně lidí.

Podívejte se na všechny epizody!

# data[].attributes.attachment_link.title
Kyber tabu: Průvodce vesmírem online informací s Terezou Kostkovou

# data[].attributes.attachment_link.description
Kyber tabu je rozsáhlý edukativní projekt s cílem zvýšení mediální gramotnosti, zejména v oblasti online médií, internetu, kam se dnes těžiště spotřeby informací přesunulo.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tyto soubory cookie jsou nezbytné pro fungování webových stránek, takže je nelze zakázat. Obvykle jsou nastaveny v reakci na akci, kterou na webových stránkách sami provedete, například nastavení zabezpečení, přihlášení a vyplnění formulářů. Svůj prohlížeč můžete nastavit tak, aby soubory cookie blokoval nebo aby o nich zasílal oznámení. Mějte na paměti, že některé stránky nebudou bez těchto souborů fungovat. Tyto soubory cookie neukládají žádné informace, které by bylo možné přiřadit ke konkrétní osobě.

Tyto soubory cookie se používají ke zlepšení fungování webových stránek. Umožňují nám rozpoznat a sledovat počet návštěvníků a sledovat, jak návštěvníci webové stránky používají. Pomáhají nám zlepšovat fungování webových stránek, například tím, že uživatelům umožňují snadno najít to, co hledají. Tyto soubory cookie neshromažďují informace, které by vás mohly identifikovat. Pomocí těchto nástrojů analyzujeme a pravidelně zlepšujeme funkčnost našich webových stránek. Získané statistiky můžeme využít ke zlepšení uživatelského komfortu a k tomu, aby pro vás jako uživatele byla návštěva webových stránek zajímavější.

Používají se ke sledování preferencí uživatele webových stránek za účelem cílení reklamy, tj. zobrazování marketingových a reklamních sdělení (i na stránkách třetích stran), která mohou být pro návštěvníka webových stránek zajímavá, v souladu s těmito preferencemi. Marketingové soubory cookie využívají nástroje externích společností. Tyto marketingové soubory cookie budou použity pouze s vaším souhlasem.

# data[].attributes.attachment_link.title
DigiDay #20: AI pod kontrolou | revize ICT RVP v ZV

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediální výchova, kritické myšlení a psychická pohoda v souvislosti s umělou inteligencí

# data[].attributes.headline
Projekt rozvoje digitálních kompetencí učitelů

# data[].attributes.subject
Projekt rozvoje digitálních kompetencí učitelů

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jsme za polovinou! Dosud jsme v rámci projektu proškolili 181 učitelů na 9 školách. Zrealizovali jsme 126 školení za účasti 24 lektorů a mentorů. Celkem proběhlo 504 školících hodin a 825 hodin mentoringu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitální kompetence | Projekt rozvoje digitálních kompetencí učitelů

# data[].attributes.attachment_link.description
Jsme za polovinou! Dosud jsme v rámci projektu proškolili 181 učitelů na 9 školách. Zrealizovali jsme 126 školení za účasti 24 lektorů a mentorů. Celkem proběhlo 504 školících hodin a 825 hodin mentoringu.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nekrm Kachnu novinka. Nekrm Kachnu! je edukativní karetní hra, která zábavnou formou rozvíjí mediální gramotnost. Hráči se v průběhu hry seznamují s činnostmi, které mohou být náplní práce novináře, a dozvídají se nové informace z prostředí médií.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Výuková videohra k tématu zdravých návyků v digitálním prostředí

DigiStories: Alex je výuková videohra, která otevírá téma zdravých návyků v online prostředí.

Hra formou interaktivní konverzace na sociální síti DigiStories zobrazuje příznaky a následky problematického chování souvisejícího s nadměrným užíváním digitálních technologií, v tomto případě v podobě hraní online hry.

Výuková hra DigiStories: Alex je vhodná pro kolektivní výuku ve třídě a umožňuje žákům pochopit problematiku prostřednictvím vlastního prožitku.

Základní informace o výukové videohře DigiStories: Alex

Alex a Lea jsou nejlepší kamarádi. Chodí spolu do třídy, ale rádi se věnují společným koníčkům i mimo školu. Často si píší na smyšlené sociální sítí DigiStories a společně také hrají fiktivní online hru. Lea však postupně ztrácí kontrolu nad tím, kolik času hraním hry tráví, začíná zanedbávat své povinnosti i vztahy s blízkými. Jak se k tomu všemu postaví Alex? To je už na samotných hráčích hry.

Čím dál větší část života (nejen) dětí se přesouvá do online prostředí. Co když už ale digitální svět přeroste přes hlavu? Na příběhu Alexe a Ley hra poukazuje na důležitost zdravých návyků v digitálním světě a schopnosti seberegulace, ale také na možné důsledky nadměrného užívání digitálních technologií.

Hra je součástí audiovizuální lekce DigiStories: Alex a je vhodná primárně pro žáky ve věku 11 až 15 let.

Hra není určena jako samostatný výukový materiál, proto je potřeba v hodině pokračovat reflexí a následnou diskuzí. Všechny doporučené aktivity jsou k dispozici v lekci.

Hra i návazné materiály jsou na našem portále otevřené veřejnosti.

Zdravé návyky v digitálním prostředí

V digitálním prostředí trávíme čím dál více času, proto je velmi důležité umět si v něm vybudovat zdravé návyky. Najít rovnováhu mezi online a offline světem je zásadní také pro naši psychickou pohodu. Digitální prostředí může navíc různými způsoby nahrávat také závislostnímu chování.

Autoři hry

Videohru DigiStories: Alex připravil tým vzdělávacího programu JSNS ve spolupráci s oceňovaným herním studiem Charles Games.

# data[].attributes.attachment_link.description
DigiStories: Alex je výuková videohra k tématu zdravých návyků v digitálním prostředí. Je druhou v pořadí ze série výukových her DigiStories.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Výuková videohra k tématu kyberšikany

DigiStories: Nela je videohra, díky které lze ve výuce otevřít téma kyberšikany interaktivní a poutavou formou. Hra realisticky ukazuje průběh kyberšikany, vtáhne účastníky do děje a žáci pochopí podobu i následky kyberšikany prostřednictvím vlastního prožitku.

Základní informace o výukové videohře DigiStories: Nela

Nela a Anežka jsou dlouholeté kamarádky. Chodí spolu do třídy, často se navštěvují a často spolu komunikují na sociálních sítích. Nela ráda natáčí videa a má již vybudovanou základnu sledujících. Na jedno takové natáčení si pozve i Anežku. Jak to dopadne? A jak se změní jejich vztah?

Ilustrativní příběh Nely poukazuje na fenomén dnešní doby - velká část života dětí se přesunula do online prostředí. Skryti za nicneříkajícími přezdívkami se mohou stát kýmkoliv, na sociálních sítích mohou ostatní neomezeně chválit i urážet. Napsat nenávistný či zesměšňující komentář může být pro někoho zábavné a uvolňující, jenže hranice mezi vtipem a kyberšikanou je tenká.

Hra je součástí audiovizuální lekce DigiStories: Nela a je vhodná pro žáky ve věku 11-15 let.

Hra není určena jako samostatný výukový materiál, proto je třeba v hodině pokračovat reflexí a následnou diskuzí. Všechny doporučené aktivity jsou k dispozici v lekci.

Při probírání lekce je vhodné přizvat do výuky školního psychologa/psycholožku. Může se stát, že se někteří žáci s podobným zážitkem jako ve hře setkali a hraní hry v nich může vyvolat nepříjemné vzpomínky či pocity.

Zahrajte si videohru DigiStories: Nela
Pracovat s hrou ve výuce mohou všichni uživatelé přihlášení na našem portále JSNS.CZ.

Kyberšikana

Termínem kyberšikana označujeme psychickou šikanu v digitálním prostředí, která má za následek ublížení, zesměšnění,
ztrapnění nebo jiné poškození oběti. Probíhá pomocí informačních a komunikačních technologií (např. pomocí mobilu nebo
sociálních sítí).
Výzkum JSNS ukazuje, že čtyři z pěti škol mají zkušenost s kyberšikanou.
Kyberšikana je velice složité a závažné téma, které je obtížné vysvětlit formou standardní frontální výuky. Výuková videohra DigiStories: Nela se odehrává v chatu na sociální síti - v prostředí, které je žákům velmi blízké. Hra díky svému interaktivnímu a poutavému prostředí vtáhne žáky do děje a v roli hlavní hrdinky příběhu si tak mohou na vlastní kůži prožít, jaké je potýkat se s šikanou na internetu. Prožitkové aktivity tohoto typu mají dlouhodobý edukativní efekt a umožňují zažít situace v bezpečném prostředí.

Autoři hry

Videohru DigiStories: Nela připravil tým vzdělávacího programu JSNS ve spolupráci s oceňovaným herním studiem Charles Games.

# data[].attributes.attachment_link.description
DigiStories: Nela je výuková videohra k tématu kyberšikany. Je to první audiovizuální lekce na portále JSNS.CZ, která vzdělává pomocí videohry.

# data[].attributes.attachment_link.description
Play the fake news game! How bad are you? Become a fake news tycoon and get as many followers as you can.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mike Caulfield je výzkumným pracovníkem Center for an Informed Public University of Washington. Náplní jeho práce je zlepšit schopnost veřejnosti vyhodnocovat informace. Není sice jediný, kdo se zabývá problematikou laterální formy přijímání přicházejících podnětů, je ale na nejlepší cestě, aby výsledky jeho práce byly všeobecně přijímány. Seznamme se proto s jeho modelem , který je určen primárně pro aplikaci ve výuce [1].

Při zkoumání informací doporučuje pracovat ve čtyřech postupných krocích.

Caulfieldův SIFT model laterálního zkoum ání informací [1]

1. Než si přečteš obsah, zastav!
Než nasdílíš video, zastav!
Než začneš jednat podle vlastní emocionální reakce na sdělení, zastav! Zamysli se, zda znáš daný informační zdroj. Zda víš, jakou má pověst.
Než budeš pokračovat, projdi ještě následující 3 kroky.

2. Prozkoumej zdroj
Použij dostupné prostředky (např. Google, Wikipedie) k prozkoumání původu zprávy.
Mike pro tuto aktivitu zavedl techniku vznášení se na místě (). Je to způsob, jak se dozvědět více o tom, kdo za zprávou stojí. Zjednodušeně řečeno, je dobré zjistit, zda autor o dané problematice něco ví, zda nemá na věci osobní zájem, nebo zda byl opravdu svědkem popisované události. Mike doporučuje věnovat průzkumu vždy minimálně 60 vteřin, a teprve pak se rozhodnout, zda zprávu dále zkoumat.

3. Hledej lepší zdroj
Často se nezajímáš ani tak o formu, v jaké se k tobě zpráva dostala, ale spíše o to, zda je pravdivá. Pak je dobré se podívat, jaké další informace jsou k danému tématu k dispozici. Sleduj hlavně důvěryhodné zdroje. Je dobré zjistit, zda je zpráva většinově akceptována, nebo naopak.
Používej specializované nástroje pro ověřování faktů (např. nebo Manipulátoři).
U fotografií proveď reverzní vyhledávání (How to use reverse image search to Find Trusted Coverage). Není vyloučeno, že se dobereš originálu a budeš moci prostudovat původní verzi zprávy. Pozor, umělá inteligence tento problém značně zkomplikovala (5 Tips to Identify Ai Generated Images). Problematikou se u nás zabývá projekt .

4. Prozkoumej tvrzení, citace a odkazovaná média
Projdi odkazy ze zkoumaného zdroje.
Věnuj zvláštní pozornost seznamu použité literatury, případně jeho neexistenci.
Zjisti, zda nebyl původní význam nějak změněn.

V některých případech vám metoda SIFT pomůže zjistit, že je určité tvrzení zcela nesprávné nebo že se vás zdroj snaží oklamat. Ale ve velké většině případů touto cestou získáte hlavně lepší vhled do problematiky a najdete kontext, který mnoho zpráv tak často odstraňuje. To vám umožní mnohem dokonalejší vyhodnocení digitálních informací.
Evaluating Sources: SIFT Method
Budete-li mít chuť se do problematiky ponořit více, podívejte se, jak metodiku SIFT aplikuje nám známý specialista na mediální výchovu z Oklahomy Wesley Fryer (SIFTing our Sources), případně si projděte jeho Kurz - .

# data[].attributes.attachment_link.description
Článek o metodice laterálního zkoumání informací vytvořené výzkumným pracovníkem University of Washington Mikem Caulfieldem, jež se stává základem digitální gramotnosti.

# data[].attributes.headline
Digitální informační gramotnost ve Finsku

# data[].attributes.subject
Digitální informační gramotnost ve Finsku

# data[].attributes.headline
Respekt: Každé dítě má svůj mediální mix a prožitek. I Tlapková patrola může pomoct ve výchově

# data[].attributes.subject
Respekt: Každé dítě má svůj mediální mix a prožitek. I Tlapková patrola může pomoct ve výchově

# data[].attributes.attachment_link.title
Každé dítě má svůj mediální mix a prožitek. I Tlapková patrola může pomoct ve výchově

# data[].attributes.attachment_link.description
S Markétou Supa z FSV UK o roli médií v životě dětí, souvisejících výzkumech, prožívání informací a o tom proč by měli rodiče začít s mediální výchovou u sebe

# data[].attributes.headline
Četkast: Mediální olympiáda ověří znalosti středoškoláků o médiích

# data[].attributes.subject
Četkast: Mediální olympiáda ověří znalosti středoškoláků o médiích

# data[].attributes.body
https://open.spotify.com/episode/1v3Au2JSiB5UFQVwCT4XCm?si=c0faa89207d64051

# data[].attributes.attachment_link.title
Mediální olympiáda ověří znalosti středoškoláků o médiích

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Četkast on Spotify. Popularizovat a zviditelnit mediální vzdělávání a naučit mladé lidi přemýšlet o informacích i dezinformacích, chtějí organizátoři první celostátní Mediální olympiády pro středoškoláky. Proč a jak první celorepubliková mediální soutěž vznikla, co jí předcházelo a jak jsou na tom současní studenti středních škol a odborných učilišť s mediálkou?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Doba internetová | Fakescape!

Filtrovat: Doba internetová | Zrušit filtr

Johana Ješátková - 5. 10. 2022
Ačkoliv aplikace BeReal není novinkou letošního roku, její popularita mezi mladými uživateli sociálních sítí neskutečně stoupá. Stahovanost sítě se během roku 2022 mnohonásobně zvýšila a v červenci aplikace dosáhla 1. místa v žebříčku Apple App Store. Čím je tato aplikace zajímavá a jak vlastně funguje? Pojďme se na to společně podívat.

Tereza Kráčmarová - 10. 5. 2021
S technologiemi se probouzíme, trávíme náš den a večer s nimi usínáme. S lektorkou digitálního well-beingu Karolínou Presovou z Replug me si povídáme o tom, jak z technologií udělat dobrého sluhu, spíše než zlého pána.

Zuzana Vrbecká - 5. 3. 2021
Můžete pít kávu s mlékem a přitom zhubnout? A proč zázračné diety nefungují? Zuzana Vrbecká z Fakescape vyzpovídala nutriční terapeutku Karolínu Otavovou z organizace Ne hladu, která společně s kolegyněmi na Instagramu vyvrací mýty a dezinformace spojené se zdravým životním stylem.

Tereza Kráčmarová - 16. 2. 2021
Co je to digitální stopa a jak ji můžeme ovlivnit? I o tom jsme si povídaly s Petrou Sobkovou z Národního úřadu pro kybernetickou a informační bezpečnost (NÚKIB). Řeč byla i o fotkách dětí na internetu nebo o tom, proč jsou zásady bezpečnosti důležité například pro úředníky.

Tereza Kráčmarová - 12. 2. 2021
Jak je možné, že byla vakcína proti covid-19 vyvinuta tak rychle? A může změnit naše DNA? Na internetu o tom přece psali. O nejčastějších mýtech spojených s očkováním jsme si povídali s Lukášem Vaňkem z organizace Medici PRO očkování, která se snaží zvýšit povědomí o významu očkování, přispět k osvětě laické veřejnosti v této problematice a podporovat kritické myšlení nejen v oblasti medicíny.

Náš merch si můžete pořídit zde:

© Fakescape 2022

Escape the Fake News

# data[].attributes.headline
ČRo Dvojka: Analytik Šlerka: Klíč v boji proti dezinformacím? Důvěra ve stát a mediální výchova od první třídy

# data[].attributes.subject
ČRo Dvojka: Analytik Šlerka: Klíč v boji proti dezinformacím? Důvěra ve stát a mediální výchova od první třídy

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Dobře udělanou dezinformaci je těžké poznat. V informačním prostoru se totiž slovo dezinformace používá pro označení vícero věcí. Často do toho pleteme konspiraci nebo třeba špatnou novinářskou práci, která je ve skutečnosti jenom to, čemu se říká misinformace," vysvětluje v pořadu Jak to vidí... datový analytik serveru Investigace.cz a vedoucí oboru Studia nových médií na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy.

Definicí dezinformací je celá řada. Jedna z nich, která vychází z bezpečnostního a armádního prostředí, říká, že jde o podvrhnutou informaci, kterou chce protivník dosáhnout toho, aby někdo jednal v souladu s jeho zájmy. „Informace je zkrátka lživá a manipulátor o tom ví. Chce vás donutit k tomu, abyste něco udělali, anebo abyste nedělali nic. Příkladem jsou ruské dezinformace po anexi Krymu, jejichž cílem bylo totálně relativizovat jakoukoli informaci, a tím pádem paralyzovat rozhodování jednotlivých států."

Dlouhodobě se operovalo s tím, že hlavními strůjci dezinformací jsou státní aktéři, tedy tajné služby jednotlivých států včetně armády. Dnes je to podle Šlerky mnohem složitější. „Dnes je legitimní používat termín dezinformace i pro paramilitární organizace. Lze do toho ale třeba zahrnout i nadnárodní korporace, které dneska mají často větší moc než jednotlivé státy. A třeba v souvislosti s klimatickými změnami by se dalo mluvit o tom, že produkují dezinformace."

Tango ve dvou

Aby se dezinformace uchytila, musí dopadnout na živnou půdu. Tou je dnes podle Šlerky narušení důvěry - ve stát, jeho instituce, veřejnoprávní média nebo experty. „Dezinformací je ve skutečnosti v prostoru velmi málo. Jejich síla je v tom, že jsou zamíchány do pravdivých informací a jsou dobře provedeny. Jejich účinek je spojen s tím, že hlava na ně musí být nějakým způsobem připravena. Pokud je tedy už společnost v důvěře narušená, mají dezinformace samozřejmě mnohem větší šanci na úspěch. Tango se vždycky tančí ve dvou..."

Budovat důvěru pomáhá podle Šlerky nejvíce mediální výchova. V tomto kontextu se nejvíce hovoří o finském modelu. „Finové veřejnoprávním médiím, a médiím obecně, velmi důvěřují. Zároveň mají ve Finsku od 50. let velmi detailní a dobře propracovanou mediální gramotnost, která je součástí školních osnov už od první třídy. Finové tedy dneska sklízejí to, co zaseli před 70 lety, a my často máme pocit, že nám mediální výchova problém okamžitě vyřeší."

Podle průzkumů je ve společnosti nedůvěřivých lidí zhruba kolem 6 až 10 %. „U těchto lidí nedůvěra dostoupila toho místa, že cokoliv, co vidí, považují za mainstreamem zfalšované, a automaticky si už jdou pro nějaké jiné vysvětlení."

Dezinformace na steroidech

Dezinformace přitom nejsou výdobytkem dnešní moderní doby, ale existovaly odjakživa. „Když si přečtu třeba Starý zákon a budu se věnovat všem popsaným bitvám, najdu spoustu dezinformací. Dynamika dezinformačních praktik je ale dnes úplně jiná, dnes je vidíme takzvaně na steroidech, což samozřejmě souvisí s masivním rozšířením internetu a sociálních sítí."

Vyloženě nebezpečnou se přitom dezinformace stává, když ovlivní někoho tak, že se rozhodne špatně. „Příkladem za všechny jsou volby. Viděli jsme to u českých prezidentských voleb i u slovenských parlamentních voleb, kdy byly do prostoru úmyslně vypuštěny dezinformace za účelem odebrání hlasů voličů. Dezinformace stále častěji zasahují do politického prostoru," uzavírá Josef Šlerka.

# data[].attributes.attachment_link.title
Analytik Šlerka: Klíč v boji proti dezinformacím? Důvěra ve stát a mediální výchova od první třídy

# data[].attributes.attachment_link.description
Dezinformace nejsou výdobytkem moderní doby. Vlivem masivního rozšíření internetu a sociálních sítí se ale dnes šíří rychleji než kdy dříve. Jak poznat lživou informaci? Jak se dezinformacím bránit? A v čem nám může být inspirací Finsko? Analytik sociálních dat Josef Šlerka ještě zhodnotí, jak média informují o dramatické situaci na Blízkém východě, a vysvětlí, proč je tak důležité znát kontext.

# data[].attributes.headline
Nahlídni: O mediální gramotnosti s Jakubem Voříškem

# data[].attributes.subject
Nahlídni: O mediální gramotnosti s Jakubem Voříškem

# data[].attributes.attachment_link.title
O mediální gramotnosti s Jakubem Voříškem

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Nahlídni on Spotify. Mediální gramotnost mladých je velice důležité téma a tom jsme si povídali v tomto díle podcastu Nahlídni. Pozvali jsme si moderátora pořadu Zprávičky České televize Déčko, Jakuba Voříška. Dozvíte se, jak se Kuba dostal k moderování zpráviček a co jeho práce obnáší.

# data[].attributes.headline
ČRo Radiožurnál: Mediální výchova není dogma. Má dětem pomoct chápat vlastní i cizí zkušenost, říká Markéta Zezulková z Fakulty sociálních věd

# data[].attributes.subject
ČRo Radiožurnál: Mediální výchova není dogma. Má dětem pomoct chápat vlastní i cizí zkušenost, říká Markéta Zezulková z Fakulty sociálních věd

# data[].attributes.body
https://radiozurnal.rozhlas.cz/medialni-vychova-neni-dogma-ma-detem-pomoct-chapat-vlastni-i-cizi-zkusenost-rika-7893417

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Právě to, jak životy dětí mezi osmi a dvanácti lety ovlivňují digitální média, v rámci svého projektu zkoumá Markéta Zezulková z Fakulty sociálních věd. Zabývá se v něm nejen tím, jak děti konzumují, ale zároveň jak vytvářejí mediální obsah.

„Mediální gramotnost je i o schopnosti tvořit vlastní mediální obsahy," zdůrazňuje Markéta Zezulková. „A to buď k vlastním potřebám nebo ke zlepšování světa - jako bylo nedávno například hnutí Fridays for Future, tedy hnutí proti globálnímu oteplování, které vedly děti a mládež a používaly k tomuprávě digitální technologie."

Mediální výchova není dogma

Mediální výchova je dnes pevnou součástí rámcových vzdělávacích programů. Jak k ní ale na jednotlivých školách učitelé přistupují, to už je jiná otázka. „Nejzajímavější jsou asi školy, kde se učitelé nevěnují jen kritickému myšlení a ochraně proti manipulaci, ale kde zároveň ukazují dětem, jak s digitálními technologiemi pracovat. Nejdůležitější je, když dětem pomáhají reflektovat, co pro ně vlastně digitální média znamenají."

Mediální výchova podle ní rozhodně nemá za cíl učit děti „jedinému správnému pohledu na svět". Má jim spíš pomoci reflektovat vlastní i cizí názory a zkušenosti. „Je to o soužití, komunikaci a empatii. Není to o propagaci nějakého názoru. Nejde o dogma, ale o pochopení," vysvětluje.

Mluvit se svým dítětem

To, jak děti vnímají a používají média, se ovšem neřeší jen ve škole, ale - a to především - přímo v rodině. „Musíme se zabývat i tím, jak my, dospělí, vnímáme děti," zdůrazňuje Markéta Zezulková. „Pokud je vnímáme jako zranitelné a lehce manipulovatelné, máme tendenci vnímat sociální média jako zlo. Naopak pokud považujeme děti za samostatnější, máme tendenci dát jim větší svobodu."

Důležité prý je si uvědomit, že děti netvoří jednolitou sociální skupinu. Každé dítě je jiné. „Když přijdu k dítěti, chtěla bych se ptát: Proč hraješ tuhle hru a co ti to přináší? Ne že jsem někde slyšela, že videohry jsou špatné, a tak je dítěti rovnou zakážu."

# data[].attributes.attachment_link.title
Mediální výchova není dogma. Má dětem pomoct chápat vlastní i cizí zkušenost, říká Markéta Zezulková z Fakulty sociálních věd

# data[].attributes.attachment_link.description
Jsou děti vůči médiím bezbranné? A potřebujeme dnes vůbec mediální výchovu? „Sociální média jsou velmi komplexní. Stejně jako máme sociální svět off-line, tak existuje i sociální svět on-line. A nejdou od sebe vzájemně oddělit," zdůrazňuje Markéta Zezulková z Fakulty sociálních věd v rozhovoru s Lucií Výbornou.

# data[].attributes.headline
Hovory z kabinetu: #6 Michal Kaderka - s učitelem mediální výchovy o hoaxech ve vzdělávání, krizové komunikaci škol a mediální gramotnosti

# data[].attributes.subject
Hovory z kabinetu: #6 Michal Kaderka - s učitelem mediální výchovy o hoaxech ve vzdělávání, krizové komunikaci škol a mediální gramotnosti

# data[].attributes.attachment_link.title
#6 Michal Kaderka - s učitelem mediální výchovy o hoaxech ve vzdělávání, krizové komunikaci škol a mediální gramotnosti

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Hovory z kabinetu on Spotify. Hostem šestého dílu je Michal Kaderka, učitel mediální výchovy na gymnáziu a vysoké škole. V rozhovoru se dozvíte odpovědi na následující (a nejen ty) otázky: Co je vlastně mediální výchova a jak k ní přistupovat? Jak komunikovat s novináři?

# data[].attributes.attachment_link.description
Zajímají vás lidská práva, vzdělávání nebo klimatická změna? Poslouchejte nový podcast Mimo zorné pole.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Otázka, která straší nejednoho žáka.

Jak na to, aby se žáci do školy těšili, co by si z ní měli odnést, jaké jsou největší problémy českého školství a jak je řešit? Odpovědi na tyto a mnohé další otázky hledáme společně s učiteli, řediteli, psychology, metodiky a jinými experty z oboru. Ptáme se, jak se připravují na hodiny, co jim pomáhá a co by doporučili ostatním.
Nový díl série Co škola? vychází dvakrát měsíčně a je jednou z činností Fak(e)ticky, organizace zabývající se mediální gramotností. Najdete nás na Spotify i Apple Podcasts.

Máte tip na zajímavého hosta, kterého byste si u nás raději poslechli? Napište nám na náš Instagram nebo třeba na e-mail fakticky.workshopy@gmail.com . A teď už přejeme příjemný poslech.

# data[].attributes.attachment_link.description
Otázka, která straší nejednoho žáka. Jak na to, aby se žáci do školy těšili, co by si z ní měli odnést, jaké jsou největší problémy českého školství a jak je řešit? Odpovědi na tyto a mnohé další otázky hledáme společně s učiteli, řediteli, psychology, metodiky a jinými experty z oboru.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Na sociálních sítích se objevují komentáře, které popisují negativní účinky vakcín proti covidu-19 u dětí. Zmiňují třeba mozkové mrtvice, nebo dokonce smrt. iROZHLAS.cz jeden takový případ ověřil.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ověřovna! | iROZHLAS - spolehlivé zprávy

# data[].attributes.attachment_link.description
Radiožurnál a server iROZHLAS.cz spustil projekt Ověřovna! Budeme se v něm snažit vysvětlovat a ověřovat nepravdivé informace, polopravdy nebo překroucená fakta. Každý všední den až do voleb se budeme věnovat jednomu aktuálnímu tématu a zapojit se můžete i vy. Narazili jste na nějakou informaci a nejste si jistí, že je pravdivá?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dezinformace a jejich masivní šíření dokáže velmi účinně rozleptávat vzájemnou důvěru lidí a soudržnost společnosti. Boj s nimi je jednou z největších výzev, před kterými Česko i demokratický svět ve 21. století stojí.

Dezinformace dokážou poměrně skrytě prosáknout do lidských vztahů, do rodin. Pevně se uchytí a vazby mezi blízkými postupně rozvrátí, nebo zcela zničí. Přátelství, lásku a porozumění nahradí nepochopení, hádky, beznaděj.

„Časem jsem se stal někým, za koho se stydím. Nikdy jsem si tolik nevyčítal, že jsem víc neposlouchal," svěřil se redakci Aktuálně.cz čtyřiašedesátiletý Jan. Uvěřil s manželkou lžím o očkování. Následky? Fatální.

„Nevím už, kým rodiče jsou, a vlastně se to bojím zjišťovat," shrnul svou zkušenost podnikatel Jaroslav. Studentka Jana doplnila: „Trápí mě, že nám agresivní řetězové e-maily rozeštvaly rodinu." Učitelka Pavlína: „Byla jsem z táty v šoku, úplně se změnil." Třicetiletý Martin: „Kvůli lidem, kteří vydělávají na dezinformacích, jsem přišel o vztah se svou matkou..."

Co svědectví, to zničená rodina. Rozvrácený život. Podobných příběhů je v Česku nespočet. Nikdo neví kolik.

Tento materiál vznikl proto, aby čtenářům a čtenářkám pomohl se zorientovat, aby mohli dezinformacím lépe čelit, aby s nimi uměli bojovat, aby se jim snáze komunikovalo s blízkými, kteří lžím a zhoubným manipulacím pomalu podléhají...

Součástí materiálu jsou vzdělávací pracovní listy určené pro výuku ve školách.

Aktuální dezinformace

Příběhy rodin

Své zkušenosti, jak deziformace ovlivnily váš život nebo vaši rodinu, můžete poslat zde.

Jak mluvit s blízkými

1 Vyhnout se eskalaci a vyhrocené debatě

2 Snažit se zachovat klid, neodsuzovat druhého

3 Být empatický, projevit zájem, nevysmívat se

4 Pokusit se pochopit motivace a postoj druhého

5 Být trpělivý, doptávat se na informace, zjistit zdroj dezinformačního tvrzení, nevyvracet názor za každou cenu

6 Navrhnout, jak informace ověřit, jak ověřit důvěryhodnost zdroje a přinést fakta

"Pouze tehdy, je-li vztah zachován, je možné vést dialog. V okamžiku, kdy k druhé straně přistupuji paternalisticky jako k člověku, jehož úsudek, či dokonce identita jsou méněcenné, nelze zachovat vztah, a v okamžiku přerušení vztahu (v pozitivním slova smyslu) končí dialog. Bohumil Kartous, odborník na vzdělávání

"Pokud někdo blízký šíří konspirace či dezinformaci, málokdy se bude jednat o zlý úmysl. Spíše půjde o snahu sdílet důležitou informaci či názor, který odpovídá jeho pohledu na události. Je důležité projevit zájem dozvědět se víc, zaměřit se na samotné sdělení a důvěryhodnost jeho původce. Doporučujeme ponechat možnost důstojné změny názoru bez výčitek a posměchu a také neodsuzovat daného člověka za vyjádření názoru či obavy, i když má konspirační charakter. Často je to právě samota a různé druhy frustrací, které staré lidi vhánějí do náruče dezinformací. Má-li váš blízký chuť se o sdělení bavit, zjistěte si o tématu víc a připravte se na debatu. Nevyvracejte názor za každou cenu a nesnažte se pouze o argumentační výhru, rozkrývejte motivace skrze otázky a empatii. Motivace k šíření mylných informací mohou být různé. Mnohdy pramení z hlubších pocitů frustrace, nejistoty a nebo prostě touhy provokovat a jít proti proudu. Pokud se jedná o člena rodiny, mnohem lepší než argumentační válka je jít s dotyčným na pivo nebo na dortík a hledat zájmy, které vás spojují. Jan Bartoš, vedoucí Centra Elpida

Jak se bavit s blízkým, který věří manipulacím?

Co jsou to dezinformace

Fake news, hoaxy, dezinformace. Účelové lži, zavádějící informace, manipulace. Cíl je vždy stejný: člověka oklamat, vyděsit falešným nebezpečím, oslabit jeho schopnost racionálního uvažování, rozkolísat důvěru ve společenství, rodinu, stát. Dezinformační obsah zpravidla podkopává autoritu institucí, veřejnoprávních i soukromých seriózních médií, odborníků nebo politiků.

Nejčastější témata dezinformací

Dezinformacím se nejvíce daří v dobách společenského napětí. Účelovým šířením polarizovaného obsahu se často snaží poštvat vybrané sociální skupiny proti sobě. Využívají nejistot a strachu ve společnosti.

Jakých témat se nejčastěji týkají?

migrace

zahraniční a vnitřní politika

válka na Ukrajině

hospodářská situace

očkování, pandemie nemoci covid-19

Pravda to má vždy těžší, je zranitelnější než lež. V digitálním věku o to víc. Snadno ji lze zpochybňovat, soustavně oslabovat a ten, kdo se jí snaží poctivě dobrat, to má mnohem těžší než demagog, který si fakta účelově upravuje podle toho, jak se mu zrovna hodí.

Rozpoznat dezinformace přitom nebývá snadné. Maskují se jako důvěryhodné zprávy, mohou využívat reálný základ, pracují s emocemi. Dezinformační weby napodobují obsah, občas i vzhled seriózních zpravodajských médií. Mají však utajené vlastníky, utajené financování a zamlčují informace o redakční struktuře. Často mixují dezinformace s populárními tématy a vytvářejí tak koktejl, který je pro čtenáře atraktivní.

Podle průzkumu agentury STEM z roku 2022 si více než tři čtvrtiny lidí v Česku myslí, že šíření dezinformací může ohrozit bezpečnost státu. A před tímto rizikem dlouhodobě varují i tajné služby. Navzdory obavám však jen necelá čtvrtina Čechů a Češek v průzkumu uvedla, že si zjišťovali bližší informace, jak dezinformačním kampaním nepodlehnout.

Jak moc si myslíte, že jste v médiích vystaveni dezinformacím?

Z průzkumu organizace Globsec za rok 2022 pak vyplývá, že v průměru bezmála třetina Čechů věří konspiračním teoriím. Například tomu, že demokracie neexistuje, protože ve skutečnosti vládnou světu skryté elity. V roce 2023 Globsec v průzkumu zjistil, že 15 procent lidí v Česku věřilo dezinformačnímu tvrzení, že za válku na Ukrajině může Západ, který vyprovokoval Rusko.

Výzkumníci ze společnosti Ipsos na podzim roku 2022 zase zjistili, že se 27 procent obyvatel Česka obává, že jsou pravidelně vystaveni dezinformacím. Novější data Univerzity Karlovy za březen 2023 pak ukazují na téměř 35 procent lidí, kteří se domnívají, že byli v posledním měsíci vystaveni dezinformacím.

Proč a jak se šíří

Kde se dezinformace šíří

Rozdělení dezinformací

Proč na náš mozek dezinformace fungují

Psychologické výzkumy ukazují, že autoři dezinformace navrhují tak, aby dokázaly obejít i pečlivé analytické uvažování. Nikdo proti tomu není zcela imunní, a to ani vysoce vzdělaní a inteligentní lidé. Ti jsou na tom ve skutečnosti často ještě hůř, neboť si následně dokážou přebrané stanovisko dobře obhájit.

Konfirmační zkreslení

Konfirmační zkreslení znamená, že se soustředíme na informace, které potvrzují naše již existující názory. Ostatní informace, které byly v rozporu s naším tvrzením, pak přehlížíme, ignorujeme, vytěsňujeme, potlačujeme.

Soustředíme se na to, co podporuje naše názory, protiargumenty přehlížíme.

Falešným zprávám často věříme, protože obecně máme sklony vybírat si z množství informací právě ty, které se nám líbí a které potvrzují náš existující názor. Jedná se o takzvané konfirmační zkreslení. "Lidé dokážou být přemýšliví a racionální, ale naše přání, naděje, obavy a motivace často nakloní misku vah tak, že s větší pravděpodobností přijmeme za pravdu to, co podporuje tvrzení, kterému chceme věřit," vysvětlil Peter Ditto, sociální psycholog z Kalifornské univerzity v Irvine.

Pokud nám tedy například nebude před volbami sympatický některý z kandidátů na prezidenta, budeme mít větší tendence věřit i fake news, které jeho osobnost dehonestují. A naopak: pokud budeme pevně přesvědčeni o tom, že jednoho z kandidátů volit nebudeme, protože nám prostě není sympatický, ani předložená fakta náš názor nezmění a my na něm budeme naopak ještě více lpět.

Zkrátka snadněji přijímáme myšlenky a názory, které zastávají i ostatní, například členové stejné sociální bubliny. Jinými slovy: pokud většina našich přátel věří, že pandemie covidu-19 neexistuje, je pro nás snadnější přidat se k nim a uvěřit tomu také. Zde se uplatňuje dynamika a tlak sociální skupiny. Jde o takzvaný stádový efekt.

Dezinformace potom často využívají rétoriku, která působí na emoce člověka. Lidský mozek hodnotí sdělení spíše subjektivně a na základě emocí nežli pomocí objektivního hodnocení. To je důvodem, proč je pro čtenáře přitažlivější strhující titulek cílený na emoce namísto článku, který se snaží pouze informovat a není citově zabarvený.

Kvíz

Umělá inteligence na sociálních sítích usměrňuje, co vidíte. Zkuste si kvíz o dezinformacích, který vytvořila právě umělá inteligence (editorsky upraveno).

Čeho si v článcích všímat

Titulek

Titulky u dezinformačních článků se snaží zaujmout na první pohled, mnohdy jsou napsané velkými písmeny, stejně jako v této ukázce. Často využívají vykřičníky. Titulek se zpravidla snaží vzbudit pocit rozhořčení, pobouření či odkrýt „ utajenou pravdu ". Po přečtení titulku si zkontrolujte, zda jeho vyznění odpovídá tomu, co je napsáno v textu.

Datum

Je vhodné zkontrolovat i datum zprávy. Může se jednat o roky starý článek, který je hojně sdílený ve snaze vzbudit dojem, že souvisí s aktuálním děním.

Foto, vizuální prvky

Vnímejte, jak souvisí text s přidaným obrázkem. Může jít o fotomontáž nebo obrázek z jiného kontextu či časového období. Návod na spolehlivé ověření fotografií je přehledně zpracován projektem Hlídací pes.

Jazyk

Manipulativní články zpravidla obsahují citově zabarvené a hodnotící výrazy. Je třeba zpozornět, pokud se autor odvolává na „ zdravý selský rozum" a dál neargumentuje. Totéž platí pro obrat typu: „ Ale co když je to jinak, než si myslíme ".

V našem interaktivním textu jde konkrétně o věty poukazující na to, že se "vše děje za zády občanů". "Nebo se vás snad někdo ptal na to, zda chcete, aby byla data o vás libovolně sdílena mimo ordinaci vašeho lékaře - a to dokonce po celé Evropě?"

Dezinformační texty se také odvolávají na obraty „všichni už pochopili / všichni už vyzkoušeli a využívají... musíte také zkusit". Pracují i s vytržením z kontextu nebo s pokřiveným kontextem. Mnohdy jde o zveličení malého problému nebo přehlížení důležitých souvislostí. Čtenář by se měl pokusit získat kontext, tedy vyhledat další informace o základních tezích obsažených v textu.

Autor

Zkontrolujte si zdroj článku - nejlépe i adresu, případně telefonní číslo do redakce. V této ukázce jméno autora chybí. Je popsán jen přezdívkou Slovanka. O autorovi ani není možné dohledat žádné informace.

Jak přemýšlet nad informacemi

Dezinformace ovlivňují celou společnost, mohou měnit postoje, přesvědčení, a tedy i chování lidí. Důsledkem dlouhodobého šíření dezinformací je zhoršování úrovně veřejné debaty, ztráta důvěry v demokratické instituce i procesy, polarizace a radikalizace společnosti a vytvoření zdánlivě nepřekonatelné ideologické propasti. Ta znemožňuje racionální dialog, do kterého by výrazně nepromlouvaly emoce.

Polarizace společnosti

Jak dezinformace přispívaly k rozdělování společnosti, bylo viditelné hned v několika na sebe navazujících krizích minulých let. Nepravdivé zprávy o pandemii nemoci covid-19 v Česku i ve světě znejistily veřejnost, zvýšily negativní dopad krize a bránily hladkému fungování státních institucí.

V době ruské vojenské invaze na Ukrajinu se v Česku prokremelské dezinformace rovněž snažily o rozvrat společnosti, vyvolat nedůvěru ve státní instituce, fungování Evropské unie a Severoatlantické aliance.

Podobně k tomu docházelo během prezidentských voleb v roce 2023. V některých předvolebních kampaních a na sociálních sítích se šířily dezinformace o prezidentských kandidátech, zejména o generálovi Petru Pavlovi. Obdobné to bylo i v předchozích volbách.

Rozklad demokracie

Dezinformace slouží jako prostředek informační či hybridní války, kterým se cizí mocnosti snaží vměšovat do naší politiky a společnosti. Jedním se zamýšlených cílů používání dezinformací tak může být až rozklad demokracie nebo s ní spojených hodnot.

Rusko podle analytiků na rozložení společnosti pracuje dlouhé roky. Na Krymu v roce 2014 dosáhlo svých cílů právě kombinací vojenského zásahu, ekonomického vlivu i dezinformací.

Spojené státy a Evropa zaznamenaly v posledních několika desetiletích rostoucí politickou polarizaci a klesající důvěru v demokracii. Rusko se to snažilo využít prostřednictvím podpory krajně pravicových a populistických aktérů. Hybridní hrozby se totiž často přizpůsobují zranitelnosti, které u cílového státu, zpozorují. To, co podkopávají, je tak nakonec důvěra.

Impulsem pro Rusko je ovlivňovat například výsledky voleb. Zaseje tak pochybnosti a vytvoří nestabilitu. Cílem není propagovat jeden názor, či zlepšit obrázek o samotném Rusku, ale vytvořit informační chaos, v němž se lidé nevyznají. Z tohoto důvodu musí být i například podle Severoatlantické aliance budování důvěry bráno jako klíčová obranná hráz proti hybridním hrozbám a dezinformacím.

„Dezinformace se mohou stát vcelku jednoduše oficiální doktrínou určité politické moci, která ovládne stát, jak můžeme vidět na příkladu Maďarska nebo v extrémní podobě Srbska. V tom okamžiku je evidentně shoda důvěry a manipulace, což je nejhorší stav," řekl odborník na dezinformace Bohumil Kartous.

Podle ministerstva vnitra byla v rámci prezidentských voleb v Česku v roce 2023 zaznamenána dezinformační aktivita cizí moci, zaměřená na poškození jednoho z kandidátů, konkrétně bývalého náčelníka generálního štábu a předsedy vojenského výboru NATO generála ve výslužbě Petra Pavla.

"Vměšovali jsme se, vměšujeme se a budeme se vměšovat. Opatrně, přesně, chirurgicky a po svém, jak to umíme. Jevgenij Prigožin, blízký spolupracovník Vladimira Putina

Dlouhodobé šíření dezinformací způsobuje, že lidé hůře rozpoznají falešné zprávy od těch pravdivých, důsledkem je pak všeobecný pocit nedůvěry v tradiční média. Ta mají přitom významnou funkci, umožňují fungování demokracie, informují v kontextu o veřejných záležitostech, čtenářům, posluchačům a diváků pomáhají se zorientovat v aktuálním dění, usnadňují časově náročné ověřování získaných informací.

V letech 2020 až 2022 klesla v Česku důvěra v online zpravodajství veřejnoprávních médií o osm procentních bodů, uvádí průzkum AMI Digital Index. České televizi a Českému rozhlasu tak v roce 2022 věřilo přibližně 60 až 70 procent Čechů.

Srovnání důvěry v média v Evropě a ve světě

Důvěra v média klesla po celém světě kvůli obavám z falešných zpráv na historické maximum, uvedla analýza společnosti Edelman za rok 2022. Dvě třetiny (67 %) lidí na celém světě uvedlo, že se domnívají, že se novináři záměrně snaží uvést lidi v omyl tím, že říkají věci, o kterých vědí, že jsou nepravdivé nebo hrubě zveličené. Oproti poslední zprávě z roku 2021 je to nárůst o osm procentních bodů. Víra v média klesla v 15 sledovaných zemích, přičemž největší pokles hlásily USA, a to o šest procentních bodů. Jen 39 procent lidí v USA uvedlo, že důvěřuje médiím.

Kolik lidí věří médiím

Ve srovnání se zeměmi v regionu, Češi patří k těm, kteří věří médiím nejvíce. V roce 2023 jim věřilo 53 procent lidí. Zatímco 52 procent respondentů ze střední a východní Evropy v průměru věří, že jejich média jsou svobodná, pouze 42 procent důvěřuje informacím, které poskytují.

Například před konáním druhého kola voleb se objevilo hojně sdílené a manipulativně sestříhané video, na kterém Petr Pavel zdánlivě prohlašuje, že Česko musí vstoupit do války s Ruskou federací, ačkoliv toto reálně nikdy veřejně neřekl. Video dle všeho poprvé nahrál do digitálního prostoru telegramový účet „ neČT24", což je účet ruského propagandistického média Sputnik, které je na sankčním seznamu EU.

Trend krize důvěry veřejnosti ve sdělovací prostředky je přitom celosvětový. Na globální úrovni ztratila média podle průzkumu agentury Edelman ve stejném časovém období pět procentních bodů a celkově jim důvěřuje jen 57 procent respondentů z celého světa.

Centrum Reuters Institute for the Study of Journalism se ve výzkumu zaměřilo na obecnou důvěru ve zprávy v Česku. Podle výsledků v roce 2022 důvěřovalo zprávám pouze 34 procent Čechů, ještě v roce 2015 to bylo o pět procentních bodů víc. Zpráva organizace Globsec z roku 2023 ale ukazuje na pozitivnější vývoj. Důvěru standardním mainstreamovým médiím naměřila u 53 procent Čechů. Jde o jeden z nejlepších výsledků v rámci střední a východní Evropy.

Z výsledků výzkumu agentury STEM z roku 2019 například vyplývá, že více než třetina obyvatel Česka si výskyt dezinformací na internetu a v médiích vysvětluje vlastním přesvědčením, že novináři velkých médií pracují na objednávku podnikatelů či politiků. Vliv na nedůvěru v média může mít i vlastnictví některých médií českými miliardáři a politiky nebo také informační nejistota kvůli nejasným informacím v době pandemie.

Dopad na firmy

Cílem dezinformací či jejich obětí nemusí být jen lidé či státní instituce, ale i firmy. Například koncem roku 2022 se objevila zpráva, že energetická skupina ČEZ odpojuje lidem na jižní Moravě elektřinu, která se na internetu začala rychle šířit. Byla to snadno odhalitelná lež. Přesto vedení společnosti na autora příspěvku podalo trestní oznámení.

V březnu 2021 se Českem šířily konspirace, že přepravní společnost DHL rozhazuje nad Brnem koronavirus z letadla. Zprávu serveru Aeronet sdílel i tehdejší poslanec Lubomír Volný z hnutí Jednotní.

"Když se dostala do mainstreamových médií, začal to být pro DHL problém," upozornil PR konzultant Michal Vlasák, který se dopadu dezinformací na byznys věnuje. Firma se ohradila a šiřitelům pohrozila právními kroky.

Nejznámějším případem, kdy podnik na fake news doplatil, je kauza americké nápojářské společnosti Pepsi z roku 2016. Nepřesně citované sdělení její šéfky Indry Nooyi o voličích Donalda Trumpa sdíleli lidé na sociálních sítích s výzvami k bojkotu firmy. Během několika dnů to způsobilo pokles akcií výrobce limonády o čtyři procenta.

Rozpad rodin

Neověřené informace Češi a Češky hojně sdílejí, posílají je přátelům a příbuzným. Příběhy v úvodu tohoto materiálu ukazují, že dezinformace mohou mít katastrofální dopady na konkrétní rodiny. Následující krátká svědectví jsou dostatečně výmluvná.

„Ztratila jsem ke strýci veškerý respekt. Dva roky jsme spolu nepromluvili. Neustále mi psal, posílal mi odkazy na články z dezinformačních webů, přeposílal mi řetězové maily. Bylo to nezvladatelné," svěřila se učitelka Marie.

Třicetiletý Martin nemluví s matkou rok. Uvěřila výmyslům spojeným s ruskou agresí na Ukrajině. „Dezinformace jsou zlo. Kvůli lidem, kteří si na nich vydělávají, jsem přišel o vztah se svou mámou. Zanevřela na mě, když se dozvěděla, že jsem pomohl Ukrajince s dítětem," upřesnil.

„S tátou jsem to vzdala. Nestačím se divit, jak se za ty roky změnil," doplnila zkušenosti obětí dezinformací učitelka v mateřské škole Pavlína.

A například zdravotnice Monika popsala upadající vztah s původně oblíbeným strýcem, který začal být na rodinu agresivní v době pandemie a s vypuknutím války se od ní zcela odstřihl.

„Byl přesvědčen, že existuje nějaká skrytá pravda, spiknutí elit, politiků a médií. A že my jsme úplně zaslepení, hloupí."

Kvíz: Poznáte dezinformaci?

Podle expertů se vláda Petra Fialy (ODS) ocitá v podobné situaci jako předcházející kabinet Andreje Babiše (ANO), který v boji s dezinformacemi udělal první kroky. Sice se k němu hlásí, postupuje ale pomalu. Svým přístupem se dostává do stavu, o kterém odborníci mluví jako o bezpečnostním zpoždění. Ostatně to jednotlivé resorty samy přiznávají. "Za současného stavu nebude Česko schopno dezinformační útok identifikovat, reagovat ani efektivně zkoordinovat složky, které se již boji proti dezinformacím či strategické komunikaci částečně věnují," uvádí dokument, který začátkem roku 2023 vypracovalo ministerstvo vnitra ve spolupráci s ministerstvy obrany a spravedlnosti.

Inspirace v zahraničí

Evropské země se obraně proti lžím a manipulacím věnují výrazně aktivněji, než Česko. V zahraničí je běžné, že státu s komunikací i bojem s dezinformacemi pomáhají tisíce lidí. Velká Británie jim začala čelit v roce 2018, kdy britská vláda nabyla podezření, že do referenda o vystoupení z Evropské unie zasahuje Rusko.

Jak se Česko snaží čelit dezinformacím

Vznikly vládní i neziskové organizace, které postavily komunikaci na úroveň vojenských či finančních prostředků použitelných ve válce. Stát vytvořil dvě pracoviště. Národní komunikační tým se zabývá strategickou komunikací v oblasti národní bezpečnosti - včetně řešení dezinformací. Útvar rychlého nasazení na úřadu vlády dezinformace monitoruje.

V Německu zase funguje Vládní komunikační služba s více než pěti tisíci lidmi. Tvoří ji týmy na jednotlivá témata - od koronaviru k válce na Ukrajině.

V boji s ruskou propagandou se výrazně angažují pobaltské státy, experty často vnímané jako pozitivní příklad, jak může stát i proti manipulacím postupovat. Litva, Lotyšsko a Estonsko byly do roku 1990 součástí Sovětského svazu, jejich návratu k samostatnosti Moskva zkoušela bránit i vojensky. S Ruskem mají dlouhou společnou hranici a vnímají ho jako bezpečnostní hrozbu.

Nejodolnější vůči cizí propagandě je podle expertů Finsko. V průzkumu, který loni v říjnu zveřejnil Institut Open Society v bulharské Sofii, se už popáté v řadě umístilo na čele 41 evropských zemí. Velkou roli v tom hraje i mediální gramotnost, která se ve Finsku vyučuje od předškolního věku. Ke vzdělávacímu systému, který patří k nejlepším na světě, se přidává i důvěra ve vládu a média. Politikům věří až 70 procent Finů, v Česku se důvěra vládě pohybuje kolem třiceti procent.

Litva označuje šíření dezinformací za jedno z největších rizik. Od roku 2017 čelila 55 tisícům kybernetických útoků a desítkám tisíc dezinformací. Do obrany se zapojují občané, stát i armáda. Rada pro rozhlasové vysílání má od roku 2014 možnost zastavit až na několik měsíců vysílání televizních kanálů, pokud šíří nenávist.

Podobně se chová i Lotyšsko, které informační obranu zakotvilo v národním bezpečnostním dokumentu. Posiluje strategickou komunikaci země, zvyšuje mediální gramotnost a podporuje veřejnoprávní i nezávislá média. Pro jednotlivá ministerstva pracují v Lotyšsku lidé, kteří mají schopnost rozpoznat dezinformační kampaně. "Tady by se Česko mohlo poučit. Prvním krokem k efektivnímu čelení dezinformacím je umět je rozeznat," upozornila Aleksandra Palková z lotyšského Institutu mezinárodních vztahů. Odhalenou dezinformací se pak zabývají další orgány, například úřad pro regulací médií.

Boj s dezinformacemi leží vedle státu i na dalších institucích a profesních skupinách, neziskových organizacích, fact-checkerech, novinářích i digitálních platformách. Například společnost Google dlouhodobě podporuje různorodé projekty, které se v boji s dezinformacemi angažují. Poskytl grant platformě pro ověřování faktů Demagog.cz, aby její pobočky lépe spolupracovaly napříč Českem, Slovenskem a Polskem.

Pracovní listy

Rozsáhlý projekt Aktuálně.cz My a dezinformace přináší přehledný a komplexní materiál, který má napomoci lidem v boji s dezinformacemi a být pomocníkem v komunikaci s blízkými, kteří lžím a zhoubným manipulacím podléhají. Materiál mohou využívat školy, rodiče, studenti, kdokoli.

Součástí je soubor vzdělávacích pracovních listů určených pro výuku ve školách (13-17 let), které budou zájemcům po vyplnění formuláře automaticky zaslány na email.

Projektu byla udělena záštita Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy pro školní rok 2023/2024.

Projekt vznikl za podpory firmy Google.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rodičům už nemůžu věřit, jsme nepřáteli. Zpovědi rodin, které uvázly v zajetí lží | Aktuálně.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
My a dezinformace: Rozsáhlý projekt Aktuálně.cz přináší přehledný a komplexní materiál, který ukazuje zhoubu manipulací a klamavých zpráv.

# data[].attributes.headline
Média ve výuce dějepisu (Dvacáté století)

# data[].attributes.subject
Média ve výuce dějepisu (Dvacáté století)

# data[].attributes.body
http://dvacatestoleti.eu/media-ve-vyuce-dejepisu/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Média ve výuce dějepisu

V rámci aktivity bude autorský tým zpracovávat metodiku využití médií pro podporu výuky klíčových dějinných událostí 20. století a metodiku využití online sbírek a virtuálních expozic přístupných na internetu.

Dnes existuje množství webových stránek paměťových institucí, které publikují kulturní dědictví ČR. Cílem projektu je tyto aktivity zmapovat a poskytnout pedagogům nástroj a metodiku jejich využití. Metodika bude zaměřena na vybrané dva typy médií - internet a tištěná periodika s ohledem na fakt, že samotný sbírkový předmět je určitým typem média. Vybrané typy v sobě skrývají největší potenciál, neboť na nich je vystavěno současné žákovo vnímání utvářené moderními technologiemi a mediální kulturou, které žákům umožňují a otvírají přístup k vzdáleným a neosobním dějinám.

Cílem je nabídnout metodiku využití online sbírek a virtuálních expozic přístupných na internetu, druhou oblastí zájmu jsou tištěná média . Projekt staví na faktu, že vizuální prostředky nemají jen ilustrativní charakter, ale plní kognitivní funkce a slouží jako zdroj informací. K tomu budou připraveny katalogy otázek a úkolů, které rozvíjí kompetence žáků pozorovat, vnímat, analyzovat a interpretovat historický dokument a svědectví minulosti. Aktivita se dále zaměřuje na objasnění možností použití vizuálních médií ve výuce - dobových časopisů a novin a v nich použitých textů, fotografií, karikatur. Metodiky zároveň nabídnou a popíší využití nových multimediálních pomůcek (interaktivní tabule či informační kiosek v muzeu) a přiblíží způsoby jejich využití při přípravě a výuce látky za využití online databází a tištěných periodik.

Kontakt

Olga Melzochová

olga_melzochova@nm.cz

# data[].attributes.attachment_link.title
Dvacáté století - Média ve výuce dějepisu

# data[].attributes.attachment_link.description
V rámci aktivity bude autorský tým zpracovávat metodiku využití médií pro podporu výuky klíčových dějinných událostí 20. století a metodiku využití online sbírek a virtuálních expozic přístupných na internetu. Dnes existuje množství webových stránek paměťových institucí, které publikují kulturní dědictví ČR. Cílem projektu je tyto aktivity zmapovat a poskytnout pedagogům nástroj a metodiku jejich využití.

# data[].attributes.body
https://e-bezpeci.cz/index.php/vzdelavani/tiskoviny-pro-ucitele-a-rodice

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
e-bezpečí - bezpečný internet pro děti i rodiče. online bezpečnost. kyberšikana

# data[].attributes.attachment_link.description
V této sekci najdete materiály, které jsme vytvořili právě pro vás - učitele, rodiče, žáky. Veškeré materiály lze využívat zcela zdarma. Komplexní materiály pro učitele a žáky Bezpečné chování na internetu pro kluky a pro holky (2022)(sada výukových aktivit zaměřených na podporu online bezpe...

# data[].attributes.body
https://o.seznam.cz/pomahame/medialni-gramotnost/seznam-se-s-medii/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Projekt Seznam se s médii jsme v Seznamu založili v roce 2019. Pracujeme v něm s učiteli základních a středních škol, kterým poskytujeme zázemí pro vytvoření ucelené a v praxi využitelné metodiky pro výuku mediální výchovy. Od září 2020 nabízíme učitelům z celé České republiky účast na online kurzech, kterých se mohou zdarma zúčastnit. Během devadesáti minut se tak seznámí s navrženými moduly a metodikami a principem jejich výuky ve vlastních vyučovacích hodinách. V roce 2022 jsme poprvé uspořádali třídenní Festival mediálního vzdělávání určený zájemcům z řad pedagogů a knihovníků.

Chci se aktivně vzdělávat

Přihlaste se na online kurzy mediální výchovy. Formou modelových hodin vám předvedeme, jak pracovat s výukovými materiály, které vytvořili zkušení učitelé. V případě vašeho zájmu se přihlaste se přes formulář.

Festival mediálního vzdělávání

Třídenní akce akreditovaná MŠMT ČR složená z workshopů, ukázkových lekcí a návštěvy tuzemských redakcí má ukázat zájemcům z řad pedagogů a knihovníků, jak se dá pracovat s různými tématy z oblasti mediálního vzdělávání.

Akademie mediálního vzdělávání

Akademie mediálního vzdělávání pomáhá učitelkám a učitelům, kteří se v minulosti již v tématech mediální výchovy vzdělávali, ale dosud mediální výchovu ve výuce neaplikovali či s ní teprve začínají.

Výukové materiály ke stažení

Exkurze pro školy nabízíme po předchozí domluvě. Primárně jsme v Seznamu otevření středním a vysokým školám s ekonomickým, technickým či mediálním zaměřením. Informace o životě u nás najdete na Streamu ve speciálním díle pořadu Seznam, jak ho neznám. V případě zájmu o exkurzi se nám ozvěte na pomahame@firma.seznam.cz.

# data[].attributes.attachment_link.description
Projekt Seznam se s médii jsme v Seznamu založili v roce 2019. Pracujeme v něm s učiteli základních a středních škol, kterým poskytujeme zázemí pro vytvoření ucelené a v praxi využitelné metodiky pro výuku mediální výchovy. Od září 2020 nabízíme učitelům z celé České republiky účast na online kurzech, kterých se mohou zdarma zúčastnit.

# data[].attributes.body
https://o2chytraskola.cz/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
O2 Chytrá škola je projekt Nadace O2, který si klade za cíl naučit děti, rodiče a učitele jak správně využívat technologie a být přitom v bezpečí na internetu.

Tyto internetové stránky používají soubory cookie. Nastavení cookies

Nadace O2
Za Brumlovkou 266/2
Praha 4 - Michle 140 00
Česká republika

Developed by Visualio

# data[].attributes.attachment_link.description
O2 Chytrá škola je projekt Nadace O2, který si klade za cíl naučit děti, rodiče a učitele jak správně využívat technologie a být přitom v bezpečí na internetu. Tyto internetové stránky používají soubory cookie.

# data[].attributes.body
https://aidetem.cz/metodiky/

# data[].attributes.attachment_link.title
Metodické materiály pro výuku umělé inteligence na ZŠ

# data[].attributes.attachment_link.description
Umělá inteligence napříč předměty a kontexty - metodické materiály ve struktuře E-U-R, díky nimž se děti seznámí s možnostmi využití AI.

# data[].attributes.body
https://www.faketicky.cz/category/medialni-vychova/

# data[].attributes.attachment_link.description
Cíle: Formulace myšlenek Argumentace Dosažení kompromisu Čtení s porozuměním Práce ve skupině Občanská angažovanost Pochopení demokratických principů Předmět: Vlastivěda Občanská výchova Český jazyk Průběh hodiny: Úvod Představíme téma hodiny, kterým je Senát. Toto slovo napíšeme na tabuli nebo na velký kus papíru. Žáci mají za úkol skrze asociační metodu vymyslet a napsat na lístečky co...

# data[].attributes.body
https://kisk.phil.muni.cz/onlife

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Do hodiny i na doma

Témata a materiály jsou plně dostupné online. Můžete si je rovnou otevřít, ale také stáhnout, upravit i vytisknout. Využijete je v hodinách ve škole, při distanční výuce i jako doplnění probírané látky.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rozvíjejte informační gramotnost na středních školách | ONLIFE

# data[].attributes.attachment_link.description
ONLIFE je otevřený vzdělávací program pro podporu výuku informační gramotnosti na SŠ napříč předměty. Vybírejte z více než 75 témat, různorodých vzdělávacích materiálů, a přizpůsobte si je své výuce.

# data[].attributes.headline
Mediální vzdělávání Jednoho světa na školách

# data[].attributes.subject
Mediální vzdělávání Jednoho světa na školách

# data[].attributes.body
https://www.jsns.cz/projekty/medialni-vzdelavani

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mediální vzdělávání

Média prostupují všemi sférami našeho života a čerpáme z nich většinu informací. Rozvoj digitálních technologií klade na všechny, kteří se chtějí v mediálním světě orientovat a sebejistě pohybovat, stále vyšší nároky. Jsou k tomu potřeba znalosti a dovednosti, které spadají do oblasti mediálního vzdělávání.

Kritické myšlení a mediální gramotnost patří proto mezi klíčové kompetence pro život v 21. století. V JSNS podporujeme jejich rozvoj:

Kompaktní výčet všech našich aktivit a materiálů najdete online i v přehledové mediálního vzdělávání.

Chcete dostávat pravidelnou dávku inspirace k mediálnímu vzdělávání?
Chci odebírat Bulletin
Aktuálně: nově publikované lekce (září 2023)

Prohlédněte si naše nejnovější audiovizuální lekce k tématu mediálního vzdělávání.

Tématický okruh: Rizika kyberprostoru

Ve vtipném spotu skenují prarodiče vlastní děti a vnoučata, kteří právě přišli na večeři, a všem zabavují jejich telefony. Spot naráží na skutečnost, že se většina z nás jen těžko dokáže obejít bez mobilu v ruce. Přitom rodinná večeře je přesně ta příležitost, k níž mobily zkrátka nepatří.

Tématický okruh: Zpravodajství a publicistika

Dělat informovaná rozhodnutí je v současné době, přeplněné údajně podloženými fakty a informačními zdroji, stále obtížnější. Nová lekce prostřednictvím unikátní české studie ukazuje, že univerzálním lékem na tento chaos jsou jasně formulovaná fakta a adekvátně zastoupený hlas odborníků v mediálních výstupech.

Kontakt

Napište nám na mv@jsns.cz nebo přes formulář. Pod formulářem najdete i kontakty na všechny členy týmu mediálního vzdělávání a na další členy JSNS.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediální výchova - JSNS.CZ/mv - Připravujeme materiály a aktivity do hodin mediální výchovy, které usilují o rozvoj mediální gramotnosti a kritického myšlení učitelů ZŠ a SŠ

# data[].attributes.body
http://svetmedii.info/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
zpravodajské hodnoty, dezinformace, veřejnoprávní média, aplikace, síťová média, youtubering, digitální identita, ochrana soukromí, ověřování, netolismus, autorské právo, manipulace, hate speech, troll, #hashtag, historie médií, reklama, sdílení, broadcasting, porno, podcast, hoax, buzz marketing, TV, web, gaming, newsroom, vlog, mediální kultura, šíření, vlastníci médií, digitální trh, PR, terestriál, BYOD, bulvár, solutions journalism, netiketa....

# data[].attributes.attachment_link.description
zpravodajské hodnoty, dezinformace, veřejnoprávní média, aplikace, síťová média, youtubering, digitální identita, ochrana soukromí, ověřování, netolismus, autorské právo, manipulace, hate speech, troll, #hashtag, historie médií, reklama, sdílení, broadcasting, porno, podcast, hoax, buzz marketing, TV, web, gaming, newsroom, vlog, mediální kultura, šíření, vlastníci médií, digitální trh, PR, terestriál, BYOD, bulvár, solutions journalism, netiketa....

# data[].attributes.headline
Pokyny pro učitele a další pedagogické pracovníky týkající se boje proti dezinformacím a zvyšování digitální gramotnosti prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy (Evropská komise)

# data[].attributes.subject
Pokyny pro učitele a další pedagogické pracovníky týkající se boje proti dezinformacím a zvyšování digitální gramotnosti prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy (Evropská komise)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
What's new

Projev o stavu Evropské unie pronáší každoročně v září předseda nebo předsedkyně Evropské komise v Evropském parlamentu ve Štrasburku a zahajuje tak nový politický rok.

Rádi bychom učitelům i žákům popřáli úspěšný rok, v němž se každý den dozví něco nového a zažijí při výuce i spoustu zábavy.

Možná víte, že každých šest měsíců vykonává předsednictví Rady EU jiná země EU.

Další tematické materiály

Kdo jsou tzv. digitální strážci přístupu (gatekeepers) a proč je podle Evropské komise nutné je regulovat?

Projekt IdeasPowered@School ve všech jazycích poskytuje učitelům a studentům všech věkových kategorií a úrovní různé vzdělávací materiály na téma duševního vlastnictví.

Cílem těchto pokynů je pomoci pedagogům pochopit potenciál, který aplikace umělé inteligence a využívání dat ve vzdělávání mají, a zvýšit povědomí o možných rizicích.

Potřebujete poradit, jak kriticky a odpovědně používat digitální technologie, a získat tipy, jak posuzovat kompetence studentů v oblasti digitální gramotnosti?

V těchto pokynech získají učitelé a vzdělávací pracovníci praktické tipy týkající se digitální gramotnosti, včetně pracovních plánů, poznatků o relevantních tématech, a dále se dozví, co v oblasti digitálního vzdělávání a odborné přípravy funguje. Cílem je šířit povědomí o tom, jak dosáhnout digitální gramotnosti, a dát k dispozici poznatky o dynamice dezinformací a jejich charakteristikách.

Pokyny jsou určeny pro učitele a pracovníky ve výchově a vzdělávání na základních a středních školách v různých vyučovacích předmětech, bez ohledu na úroveň jejich zkušeností a znalostí v dané oblasti. Vzdělávací zkušenost studentů lze rovněž obohatit zapojením dalších zaměstnanců škol, jako jsou sociální psychologové, sociální pracovníci, knihovníci, a doplnit ji podporou rodičů, pracovníků sdělovacích prostředků, občanské společnosti a širší komunity obecně.
Stáhnout pokyny (PDF - 4,6 MB) Přehrát video

# data[].attributes.attachment_link.title
Pokyny pro učitele a další pedagogické pracovníky týkající se boje proti dezinformacím a zvyšování digitální gramotnosti prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy

# data[].attributes.attachment_link.description
Pokyny propojují pedagogickou metodiku s praxí v jednom snadno použitelném formátu: Jak přimět mladé lidi k tomu, aby si ověřovali fakta a mysleli kriticky? Jaká vypadá technická stránka dezinformací? Jak identifikovat tzv. deep fakes?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Národní pedagogický institut České republiky

# data[].attributes.attachment_link.description
Na této stránce máte k dispozici nejrůznější materiály o EU, včetně její historie, fungování a informací o jednotlivých politikách. Najdete zde jistě hodně inspirace.

# data[].attributes.body
https://www.mujrozhlas.cz/filtr

# data[].attributes.attachment_link.description
Filtr. Udělej si obrázek sám. Umíte se pohybovat ve světě medií? Používáte sociální sítě? Youtuber Lukáš „Lukefry" Fritscher má pro Tebe 10 dílnou podcastovou sérii Filtr, která se může hodit jak nováčkům, tak mediálním znalcům. Poslouchej, vyzkoušej si bonusové materiály a #filtruj!

# data[].attributes.headline
Média ve výuce dějepisu (Dvacáté století)

# data[].attributes.subject
Média ve výuce dějepisu (Dvacáté století)

# data[].attributes.body
http://dvacatestoleti.eu/media-ve-vyuce-dejepisu/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Média ve výuce dějepisu

V rámci aktivity bude autorský tým zpracovávat metodiku využití médií pro podporu výuky klíčových dějinných událostí 20. století a metodiku využití online sbírek a virtuálních expozic přístupných na internetu.

Dnes existuje množství webových stránek paměťových institucí, které publikují kulturní dědictví ČR. Cílem projektu je tyto aktivity zmapovat a poskytnout pedagogům nástroj a metodiku jejich využití. Metodika bude zaměřena na vybrané dva typy médií - internet a tištěná periodika s ohledem na fakt, že samotný sbírkový předmět je určitým typem média. Vybrané typy v sobě skrývají největší potenciál, neboť na nich je vystavěno současné žákovo vnímání utvářené moderními technologiemi a mediální kulturou, které žákům umožňují a otvírají přístup k vzdáleným a neosobním dějinám.

Cílem je nabídnout metodiku využití online sbírek a virtuálních expozic přístupných na internetu, druhou oblastí zájmu jsou tištěná média . Projekt staví na faktu, že vizuální prostředky nemají jen ilustrativní charakter, ale plní kognitivní funkce a slouží jako zdroj informací. K tomu budou připraveny katalogy otázek a úkolů, které rozvíjí kompetence žáků pozorovat, vnímat, analyzovat a interpretovat historický dokument a svědectví minulosti. Aktivita se dále zaměřuje na objasnění možností použití vizuálních médií ve výuce - dobových časopisů a novin a v nich použitých textů, fotografií, karikatur. Metodiky zároveň nabídnou a popíší využití nových multimediálních pomůcek (interaktivní tabule či informační kiosek v muzeu) a přiblíží způsoby jejich využití při přípravě a výuce látky za využití online databází a tištěných periodik.

Kontakt

Olga Melzochová

olga_melzochova@nm.cz

# data[].attributes.attachment_link.title
Dvacáté století - Média ve výuce dějepisu

# data[].attributes.attachment_link.description
V rámci aktivity bude autorský tým zpracovávat metodiku využití médií pro podporu výuky klíčových dějinných událostí 20. století a metodiku využití online sbírek a virtuálních expozic přístupných na internetu. Dnes existuje množství webových stránek paměťových institucí, které publikují kulturní dědictví ČR. Cílem projektu je tyto aktivity zmapovat a poskytnout pedagogům nástroj a metodiku jejich využití.

# data[].attributes.headline
D. Sochorová: Mediální výchova. Reflexe učitelů českého jazyka a literatury

# data[].attributes.subject
D. Sochorová: Mediální výchova. Reflexe učitelů českého jazyka a literatury

# data[].attributes.body
https://munispace.muni.cz/library/catalog/view/872/2748/603-2/#preview

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Design: ÚVT, System: PKP, Munispace: Radek Gomola

# data[].attributes.attachment_link.title
Mediální výchova | PEDF: Prohlížení formátu E-kniha (PDF)

# data[].attributes.attachment_link.description
Zpět na detail publikace Mediální výchova Mediální výchova

# data[].attributes.headline
Media set (mediální výchova pro gymnázia)

# data[].attributes.subject
Media set (mediální výchova pro gymnázia)

# data[].attributes.body
http://www.mediasetbox.cz/cs/media-set/

# data[].attributes.headline
Příručka mediální výchovy - mediální výchova na gymnáziích (Media set)

# data[].attributes.subject
Příručka mediální výchovy - mediální výchova na gymnáziích (Media set)

# data[].attributes.body
http://www.mediasetbox.cz/data/_text/000004/prirucka-medialni-vychovy.pdf

# data[].attributes.body
https://www.e-bezpeci.cz/index.php/ke-stazeni/cedmo/161-na-pravde-zalezi-jak-ucit-o-pravde-a-lzi-na-internetu-prirucka-pro-ucitele/file

# data[].attributes.body
https://kisk.phil.muni.cz/kreativita

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
FF - KISK: Kreativní práce s informacemi

# data[].attributes.attachment_link.title
Kreativní práce s informacemi | FF - KISK: Kreativní práce s informacemi

# data[].attributes.body
https://www.e-bezpeci.cz/index.php/ke-stazeni/tiskoviny/159-bezpecne-chovani-na-internetu-pro-kluky-a-pro-holky-2022/file

# data[].attributes.body
http://vzdelavani.e-bezpeci.cz/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
NOVÉ FORMY VZDĚLÁVÁNÍ V ONLINE SVĚTĚ

Nemáte čas jezdit na vzdělávací akce? Chcete se vzdělávat v klidu - z pohodlí svého domova, nebo třeba po cestě z práce či cestou autem? Tak právě pro vás máme připraveny unikátní online kurzy, které jsou zpracovány ve formě tematických videopřednášek! Žádné nudné texty, spousta zajímavých videí.

E-BEZPEČÍ PRO RODIČE
(online videokurz)

E-Bezpečí pro rodiče je unikátní videokurz, který je složen z 8 online lekcí zaměřených na kyberšikanu, sexting, kybergrooming, rizikové výzvy, netolismus, bezpečnostní aplikace pro rodiče a dovednosti, které zvyšují bezpečností dětí na síti. Tyto lekce jsou doplněny dalšími materiály, které jsou určeny pro rodiče (ale také např. pěstouny, vychovatele či pedagogy). Demoverzi si můžetevyzkoušet zde (heslo: DEMO). Další informace o kurzu naleznete zde.

STREAM AKADEMIE
(vzdělávací streamy)

Dalším moderním způsobem vzdělávání, které v E-Bezpečí nabízíme, jsou online streamy pro veřejnost, případně pro konkrétní cílové skupiny! Streamy jsou navrženy tak, aby je mohlo sledovat vysoké množství lidí - náš stream Nebezpečné výzvy (Dangerous challenges) např. přilákal více než 18 000 rodičů a pedagogů se zájmem dozvědět se něco nového. Stream akademiinaleznete zde.

# data[].attributes.attachment_link.title
E-Bezpečí: Vzdělávej se s týmem profesionálů

# data[].attributes.attachment_link.description
Nabídka vzdělávání v oblasti prevence rizikového chování od profesionálů z E-Bezpečí.

# data[].attributes.body
https://www.mv21.cz/

# data[].attributes.attachment_link.title
Mediální gramotnost | Mediální výchova pro 21. století

# data[].attributes.attachment_link.description
Web o mediální výchově pro učitele a veřejnost.

# data[].attributes.headline
Jirák, Mičienka: Základy mediální výchovy

# data[].attributes.subject
Jirák, Mičienka: Základy mediální výchovy

# data[].attributes.body
https://www.databazeknih.cz/knihy/zaklady-medialni-vychovy-31577

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
https://www.databazeknih.cz/img/books/31_/31577/zaklady-medialni-vychovy-31577.jpg

Příručka mediální výchovy, kterou připravila společnost Partners Czech, o. p. s., spolu s Centrem pro mediální studia Fakulty sociálních studií UK v rámci projektu hrazeného Evropským sociálním fondem a státním rozpočtem ČR. Metodický materiál pro výuku mediální výchovy seznamuje žáky a studenty s principy fungování médií, učí je kritickému přístupu k médiím a uvádí do základů mediální gramotnosti. Mediální výchova je jedno z průřezových témat, která se nově učí žáci ZŠ a SŠ. Učí se buď jako samostatný předmět nebo integrovaně v hodinách českého jazyka, základů společenských věd, občanské nauky nebo se přetváří do podoby projektu (např. celoškolní den s reklamou).Kniha je určena pedagogům na 2. stupni ZŠ, SŠ a na všech typech gymnázií, vysokoškolským pedagogům, studentům pedagogiky a mediálních oborů na VŠ. ... celý text

hellena1523

Pěkně zpracovaná publikace pro základní seznámení se s oborem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Příručka mediální výchovy, kterou připravila společnost Partners Czech, o. p. s., spolu s Centrem pro mediální studia Fakulty sociálních studií UK v r... od Jan Jirák

# data[].attributes.headline
M. Kaderka: Otevřená učebnice (Svět médií)

# data[].attributes.subject
M. Kaderka: Otevřená učebnice (Svět médií)

# data[].attributes.body
http://svetmedii.info/otevrena-ucebnice/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Podklady do výuky jsou tvořeny primárně pro studenty semináře Svět médií a většinou k prezentaci nálěží i pracovní listy a popisy aktivit. Některé kapitoly obsahují i podklady přímo pro učitele a cílem je, aby tato metodická a didaktická podpora byla postupně součástí všech témat. Vytvoření podkladu pro učitele je však neuvěřitelně časově náročné, proto buďte prosím trpěliví:-) Materiály mohou obsahovat chyby, dokonce i pravopisné, protože text neprochází před zveřejněním žádnou externí korekturou ani kontrolním čtením.

# data[].attributes.attachment_link.description
Podklady do výuky jsou tvořeny primárně pro studenty semináře Svět médií a většinou k prezentaci nálěží i pracovní listy a popisy aktivit. Některé kapitoly obsahují i podklady přímo pro učitele a cílem je, aby tato metodická a didaktická podpora byla postupně součástí všech témat.

# data[].attributes.headline
Vzdělávací modul Informační gramotnost - Teorie a vzdělávací praxe

# data[].attributes.subject
Vzdělávací modul Informační gramotnost - Teorie a vzdělávací praxe

# data[].attributes.body
https://pages.pedf.cuni.cz/sc25/files/2020/02/Teorie_a_vzdelavaci_praxe.pdf

# data[].attributes.headline
M. Černý: Život onlife. Lekce z informační vědy

# data[].attributes.subject
M. Černý: Život onlife. Lekce z informační vědy

# data[].attributes.body
https://www.press.muni.cz/edicni-rady-munipress/zivot-onlife-lekce-z-informacni-vedy

# data[].attributes.attachment_link.description
V pátém svazku oblíbené edice Munice se zamyslíme nad hybridní povahou sociálního a pracovního prostředí, ve kterém se většina z nás běžně pohybuje. Hranice mezi online a offline se stírají, oba světy se spojily v jeden. Jak pokračující technologická revoluce ovlivní naše vzdělávání, profesní úspěšnost či hodnotovou orientaci?

# data[].attributes.body
https://www.projektsypo.cz/webinare.html

# data[].attributes.attachment_link.description
Systém podpory profesního rozvoje učitelů a ředitelů

# data[].attributes.headline
Jirák, Wolák: Mediální gramotnost - nový rozměr vzdělávání

# data[].attributes.subject
Jirák, Wolák: Mediální gramotnost - nový rozměr vzdělávání

# data[].attributes.body
https://medialnivychova.fsv.cuni.cz/MVP-1-version1-Jirak_Wolak_Medialni_gramotnost_Novy_rozmer_vzdelavani.pdf

# data[].attributes.body
https://www.computermedia.cz/medialni-vychova-ucebnice-zaka-2-vyd

# data[].attributes.attachment_link.title
Mediální výchova - Učebnice žáka (2. vyd.) | computermedia.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediální výchova - Učebnice žáka (2. vyd.) | computermedia.cz

# data[].attributes.body
https://ucebnice.fraus.cz/catalog/cs/ii-stupen-vychovy-a-prurezova-temata-medialni-vychova/p100139ick2svptick2s.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mediální výchova má vybavit žáka základními poznatky o fungování a roli současných médií. Podporuje poučené, aktivní a nezávislé zapojení jednotlivce do mediální komunikace, schopnost analyzovat nabízená sdělení, posoudit jejich věrohodnost a vyhodnotit jejich komunikační záměr. Hlavním cílem je dosažení mediální gramotnosti v rovině znalostí a dovedností.

Učební text není rozdělen do jednotlivých ročníků, což umožňuje jeho variabilnější využití. Průřezové téma mediální výchova má silnou vazbu na vzdělávací obory Člověk a společnost (výchova k občanství, dějepis), Jazyk a jazyková komunikace (český jazyk, cizí jazyk), Umění a kultura (výtvarný výchova, hudební výchova) a samozřejmě díky využití ICT zejména vzdělávací oblast Informační a komunikační technologie.

Učebnice najde uplatnění také v informatice, jejímž hlavním smyslem je pěstovat pozitivní vztah, orientační smysl a především rozumné nakládání s informacemi v elektronické podobě. Cílem mediální výchovy je pěstovat u žáků uvědomělý vztah k médiím a zároveň je vybavit dovednostmi potřebnými k vlastní tvorbě mediálních sdělení. Informatika vytváří strategickou podporu zejména v oblasti práce s textem, zvukem a obrazem, klade důraz na zvládnutí prezentačních dovedností využitelných při řešení běžných každodenních problémů.

V mediální výchově se žáci učí vytvářet mediální produkty v elektronické podobě. Při práci s informacemi jsou vedeni k respektu autorských práv a osobních dat. Úkoly podněcují žáky k tvorbě školního časopisu, rozhlasových relací, webových stránek třídy a školy i propagačních materiálů. Sestavují vlastní informační sdělení po stránce obsahové i formální, řeší výběr a užití písma, upravují a vkládají obrázky, tabulky nebo grafy, pracují s fotografiemi, učí se citovat zdroje.

Nové učební materiály poskytnou učitelům možnost využívat při výuce kombinaci tištěných a elektronických materiálů. Praktické dovednosti získají žáci zejména při plnění úkolů z pracovních aktivit, vyzkouší si roli tvůrce i příjemce mediálních sdělení, budou odhalovat strategie výrobců a prodejců produktů, odhalovat praktiky klamavé reklamy.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediální výchova napomáhá žákům orientovat se ve světě současných médií s cílem posilovat jejich mediální gramotnost. Cílem je

# data[].attributes.headline
Mediální výchova v etických souvislostech (VOŠP)

# data[].attributes.subject
Mediální výchova v etických souvislostech (VOŠP)

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/file/d/0Bz17iEeAA8qhOW9rb1JhaHltOEU/view?resourcekey=0-kcee_yHxccIVjgXL6-Kwuw

# data[].attributes.body
https://dum.rvp.cz/

# data[].attributes.body
https://o.seznam.cz/pomahame/medialni-gramotnost/akademie-medialniho-vzdelavani/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
V rámci našeho projektu Seznam se s médii spouštíme druhý ročník kurzu s názvem Akademie mediálního vzdělávání. Ta pomáhá učitelkám a učitelům, kteří se v minulosti již v tématech mediální výchovy vzdělávali, ale dosud mediální výchovu ve výuce neaplikovali či s ní teprve začínají. Cílem Akademie je také vytvoření podpůrné komunity pedagogů mediální výchovy. Zapojit se tak mohou učitelé, kteří se chtějí ve svých hodinách zabývat mediálním vzděláváním, i ti, kteří jsou s výukou tohoto tématu teprve na začátku. Program Akademie je tvořený společnými setkání na pražské centrále společnosti Seznam.cz, návštěvami vybraných redakcí a online workshopy.

Program Akademie mediálního vzdělávání

V období od září 2023 do června 2024 se budete vzdělávat v rámci projektu Seznam se s médii či u jiných vzdělávacích organizací v celkovém rozsahu 20 hodin. V případě, že jste v minulosti již absolvovali nějaké kurzy mediální výchovy, můžete si je nechat retrospektivně uznat.

Kurzy vede Michal Kaderka vyučující mediální výchovu na pražském Gymnáziu Na Zatlance a na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy.

# data[].attributes.attachment_link.title
Akademie mediálního vzdělávání - O Seznamu

# data[].attributes.attachment_link.description
V rámci našeho projektu Seznam se s médii spouštíme druhý ročník kurzu s názvem Akademie mediálního vzdělávání. Ta pomáhá učitelkám a učitelům, kteří se v minulosti již v tématech mediální výchovy vzdělávali, ale dosud mediální výchovu ve výuce neaplikovali či s ní teprve začínají. Cílem Akademie je také vytvoření podpůrné komunity pedagogů mediální výchovy.

# data[].attributes.body
https://www.dox.cz/vzdelavani

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Abychom vám usnadnili procházení stránek, nabídli přizpůsobený obsah nebo reklamu a mohli anonymně analyzovat návštěvnost, využíváme soubory cookies, které sdílíme se svými partnery pro sociální média, inzerci a analýzu. Jejich nastavení upravíte odkazem "Nastavení cookies". Podrobnější informace najdete v našich Zásadách zpracování osobních údajů. Souhlasíte s používáním cookies?

# data[].attributes.attachment_link.description
Projekty Centra DOX pro školní, rodinné i jiné skupiny otevírají cestu tvořivosti a umožňují setkání s jinakostí. Přijďte si pro sdílený zážitek někde mezi uměním a neuměním.

# data[].attributes.body
https://e-bezpeci.cz/index.php/vzdelavani/tiskoviny-pro-ucitele-a-rodice

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
e-bezpečí - bezpečný internet pro děti i rodiče. online bezpečnost. kyberšikana

# data[].attributes.attachment_link.description
V této sekci najdete materiály, které jsme vytvořili právě pro vás - učitele, rodiče, žáky. Veškeré materiály lze využívat zcela zdarma. Komplexní materiály pro učitele a žáky Bezpečné chování na internetu pro kluky a pro holky (2022)(sada výukových aktivit zaměřených na podporu online bezpe...

# data[].attributes.body
https://o.seznam.cz/pomahame/medialni-gramotnost/seznam-se-s-medii/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Projekt Seznam se s médii jsme v Seznamu založili v roce 2019. Pracujeme v něm s učiteli základních a středních škol, kterým poskytujeme zázemí pro vytvoření ucelené a v praxi využitelné metodiky pro výuku mediální výchovy. Od září 2020 nabízíme učitelům z celé České republiky účast na online kurzech, kterých se mohou zdarma zúčastnit. Během devadesáti minut se tak seznámí s navrženými moduly a metodikami a principem jejich výuky ve vlastních vyučovacích hodinách. V roce 2022 jsme poprvé uspořádali třídenní Festival mediálního vzdělávání určený zájemcům z řad pedagogů a knihovníků.

Chci se aktivně vzdělávat

Přihlaste se na online kurzy mediální výchovy. Formou modelových hodin vám předvedeme, jak pracovat s výukovými materiály, které vytvořili zkušení učitelé. V případě vašeho zájmu se přihlaste se přes formulář.

Festival mediálního vzdělávání

Třídenní akce akreditovaná MŠMT ČR složená z workshopů, ukázkových lekcí a návštěvy tuzemských redakcí má ukázat zájemcům z řad pedagogů a knihovníků, jak se dá pracovat s různými tématy z oblasti mediálního vzdělávání.

Akademie mediálního vzdělávání

Akademie mediálního vzdělávání pomáhá učitelkám a učitelům, kteří se v minulosti již v tématech mediální výchovy vzdělávali, ale dosud mediální výchovu ve výuce neaplikovali či s ní teprve začínají.

Výukové materiály ke stažení

Exkurze pro školy nabízíme po předchozí domluvě. Primárně jsme v Seznamu otevření středním a vysokým školám s ekonomickým, technickým či mediálním zaměřením. Informace o životě u nás najdete na Streamu ve speciálním díle pořadu Seznam, jak ho neznám. V případě zájmu o exkurzi se nám ozvěte na pomahame@firma.seznam.cz.

# data[].attributes.attachment_link.description
Projekt Seznam se s médii jsme v Seznamu založili v roce 2019. Pracujeme v něm s učiteli základních a středních škol, kterým poskytujeme zázemí pro vytvoření ucelené a v praxi využitelné metodiky pro výuku mediální výchovy. Od září 2020 nabízíme učitelům z celé České republiky účast na online kurzech, kterých se mohou zdarma zúčastnit.

# data[].attributes.body
https://o2chytraskola.cz/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
O2 Chytrá škola je projekt Nadace O2, který si klade za cíl naučit děti, rodiče a učitele jak správně využívat technologie a být přitom v bezpečí na internetu.

Tyto internetové stránky používají soubory cookie. Nastavení cookies

Nadace O2
Za Brumlovkou 266/2
Praha 4 - Michle 140 00
Česká republika

Developed by Visualio

# data[].attributes.attachment_link.description
O2 Chytrá škola je projekt Nadace O2, který si klade za cíl naučit děti, rodiče a učitele jak správně využívat technologie a být přitom v bezpečí na internetu. Tyto internetové stránky používají soubory cookie.

# data[].attributes.body
https://www.fakescape.cz/fakescape-hry

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ve městě se začal šířit nebezpečný virus, který mění lidi na nemyslící bytosti připomínající zombies - tzv. dezinfombies. Tyto bytosti bezmezně věří všemu, co se jim řekne včetně všech možných dezinformací. Úkolem vašich žáků je dostat se k vakcíně profesora Vševěda, která vrátí vše do pořádku. Cestu k vakcíně naleznou pomocí co nejrychlejšího a zároveň nejsprávnějšího vyřešení čtyř úkolů.

Hra je určena pro žáky 2. stupně ZŠ (a odpovídajících tříd víceletých gymnázií).
Cílem je seznámit žáky s problematikou fake news, dezinformací, kritického myšlení a bezpečnosti hesel, a to formou hravého workshopu. Žáci si během 45 minut sami vyzkouší vyhledávat a ověřovat informace, odhalovat manipulace na fotkách a rozpoznat hoax od ověřené zprávy. Při řešení úkolů rovněž trénují pozorné čtení textu. Tematicky je hra přizpůsobena nižšímu věku žáků: úvodní informace jim předává oblíbený youtuber Lukefry, oproti středoškolské verzi jsou texty kratší, jednodušší a obsahují žákům blízká témata. Rozpoznávání manipulací u fotek je jim navíc ulehčeno indiciemi s nápovědou.

Velice důležitou součástí hry je závěrečná reflexe. Při té je žákům propojena zkušenost ze hry se skutečným děním ve světě. Žákům je vysvětleno, jak se to, co právě zažili při hře, projevuje reálně na sociálních sítích nebo v médiích obecně, a jak mohou své schopnosti a dovednosti nabyté ve hře využít v každodenním životě. Reflexe se navíc dotýká témat jako je reklama na sociálních sítích a influencer marketing, clickbait a klamání uživatelů ze strany influencerů.

Praktické informace

1 klasická hra trvá 1 vyučovací hodinu - tedy max. 45 minut

1 hra je vhodná pro 1 třídu (resp. skupinu o max. počtu 30 lidí - menší počet nevadí)

během hry jsou žáci rozděleni do skupinek cca po pěti

v každé skupince je potřeba alespoň 1 chytrý telefon (případně tablet) schopný připojení k internetu - žáci v průběhu hry potřebují ověřovat informace

pro hru potřebujeme učebnu s projektorem a reproduktory

Dvouhodinový program

V případě zájmu o delší program nabízíme také dvouhodinovou verzi hry. Při této hře je prostor pro další aktivity, při nichž si žáci upevní právě nabyté dovednosti. Vzhledem k delšímu časovému rozpětí je rovněž možné projít více do hloubky závěrečnou reflexi hry a rozvést s žáky diskuzi o tom, co je nejvíce zaujalo.

1 dvouhodinová hra trvá 2 vyučovací hodiny - tedy cca 90 minut

je zde prostor projít téma více do hloubky

umožňuje diskuzi se žáky

mluvíme i o dalších zajímavostech

Píše se rok 2028 a volba nového prezidenta je na spadnutí. Z vašich žáků se stávají novináři, kteří jednoho dne dostávají anonymní udání: jeden z kandidátů chce zrušit letní prázdniny! Pomocí jednotlivých indicií, plnění úkolů a především - ověřování informací - je jejich úkolem přijít na to, kdo je oním padouchem.

Cílem je seznámit žáky s problematikou fake news, dezinformací a kritického myšlení, a to formou hravého workshopu. Žáci si během 45 minut sami vyzkouší vyhledávat a ověřovat informace, odhalovat manipulace na fotkách a rozpoznat hoax od ověřené zprávy. Při řešení úkolů rovněž trénují pozorné čtení a kritické porozumění textu. Tematicky se hra dotýká obsahu učiva občanské výchovy/společenských věd, neboť žáci mohou využít i své znalosti ohledně volby prezidenta a jeho kompetencí. Při řešení úkolů rovněž pracují přímo s konkrétními úryvky Ústavy ČR a Listiny základních práv a svobod, které musí prakticky aplikovat na konkrétní programy kandidátů. S ohledem na cíle hry je ale vhodné ji realizovat také v jiných předmětech - například v českém jazyce.

Velice důležitou součástí hry je závěrečná reflexe. Při té je žákům propojena zkušenost ze hry se skutečným děním ve světě. Žákům je vysvětleno, jak se to, co právě zažili při hře, projevuje například v reálné politice nebo médiích obecně, a jak mohou své schopnosti a dovednosti nabyté ve hře využít v každodenním životě.

Praktické informace

1 klasická hra trvá 1 vyučovací hodinu - tedy max. 45 minut

1 hra je vhodná pro 1 třídu (resp. skupinu o max. počtu 30 lidí - menší počet nevadí)

během hry jsou žáci rozděleni do skupinek cca po pěti

v každé skupince je potřeba alespoň 1 chytrý telefon (případně tablet) schopný připojení k internetu - žáci v průběhu hry potřebují ověřovat informace

pro hru potřebujeme učebnu s projektorem a reproduktory

Dvouhodinový program

V případě zájmu o delší program nabízíme také dvouhodinovou verzi hry. Při této hře je prostor pro další aktivity, při nichž si žáci upevní právě nabyté dovednosti. Vzhledem k delšímu časovému rozpětí je rovněž možné projít více do hloubky závěrečnou reflexi hry a rozvést s žáky diskuzi o tom, co je nejvíce zaujalo.

1 dvouhodinová hra trvá 2 vyučovací hodiny - tedy cca 90 minut

je zde prostor projít téma více do hloubky

umožňuje diskuzi se žáky

mluvíme i o dalších zajímavostech

Nabízíme také workshopy pro firmy, knihovny, organizace či na různé události. Program je dle vaší volby na jednu nebo dvě hodiny pro skupinu maximálně 30 lidí. Je možné za sebe zařadit více workshopů nebo zařídit workshop pro dvě skupiny paralelně.

Náš program je vhodný například na teambuildingy. Zaměstnanci během hry spolupracují a baví se zároveň, což utužuje jejich vztahy. Stejně tak je možné nabídnout náš program na vaši akci pro veřejnost, například na festivaly nebo konference.

Cena programu je individuální, odvíjí se ale od základu 4000 Kč za jednu hodinu a 1000 Kč za každou další. Do závěrečné kalkulace se promítá vzdálenost nebo nutnost ubytování (například u teambuildingů s horší dopravní dostupností). Finální cenu s vámi domluví náš koordinátor.

Vzdělávací program Gamifikace ve výuce mediální gramotnosti

Poskytujeme také jednotlivé workshopy z osmihodinového vzdělávacího programu akreditovaného Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy, který jsme vytvořili ve spolupráci s Českou radou dětí a mládeže. Workshopy jsou původně určeny pro pedagogické pracovníky, jsou ale vhodné také pro studenty středních škol, kteří již absolvovali naši únikovou hru, pro studenty vysokých škol, knihovny i pro širokou veřejnost. Jednotlivé workshopy si můžete objednat také jako rozšíření programu středoškolské hry. Vyberte si téma, které vás zajímá a ozvěte se nám. Do poznámky, prosím, napište název workshopu. Cenu s vámi domluví náš koordinátor.

Název workshopu: Proč je dobré umět poznat fake news?
Trvání: 90 minut
Lektor: Bc. Pavel Brejcha

Proč je tak důležité rozeznat falešné zprávy a manipulace? Komu nahráváme, když dezinformacím věříme? A kam až může víra v ně vést? Dáme vám 5 důvodů, proč je opravdu dobré umět fake news poznat.

Název workshopu: Stručné dějiny propagandy a její budoucnost
Klíčová témata: propaganda, typologie propagandy, fake news, deep fake
Trvání: 60 minut
Lektor: Mgr. Tereza Kráčmarová

S pojmem propaganda se setkal minimálně v hodinách dějepisu každý. Jak ale taková propaganda vznikla, kde má kořeny a jak může vypadat v budoucnu? S lektorkou Terezou Kráčmarovou si v této interaktivní přednášce si ukážeme, že propagandu je tu možná déle, než jste si mysleli a zjistíte, jak ji poznat.

Nekrm Kachnu!
Nad seriózní žurnalistikou se stahují temná mračna. Novináři se rozhodli spojit své síly a porazit deník, který šíří pouze lži a manipulace. Povede se vám vydat více článků než deníku Kachna?
Mediální gramotnost není jen o ověřování informací. Proto tentokrát hráče necháváme nahlédnout přímo do zpravodajské redakce. Pomocí hry ukazujeme, jak by měl vypadat dobrý zpravodajský článek a jak se vůbec zpravodajství liší od publicistiky. A co všechno vůbec takový novinář dělá? I to se ve hře dozvíte.

Každý hráč zastupuje jedno seriózní médium, plní novinářské úkoly a získává za ně články. Než ale článek vydá, musí si ověřit, zda je fakticky správný, s důvěryhodným zdrojem nebo bez pravopisných chyb. S vydáním článku získává hráč pro své médium čtenáře. Ale pozor, jakmile udělá chybu a vydá článek, který je nedůvěryhodný či příliš zaujatý, čtenáře přihraje dezinformačnímu deníku Kachna. Každý hráč se snaží vyhrát a získat v co nejkratším čase požadovaný počet článků, zároveň všichni hráči mají i společný cíl - dosáhnout větší čtennosti než deník Kachna.

Pro více informací navštivte náš e-shop!

Praktické informace

Vzdělávací, ale zároveň zábavná karetní hra.

První česká hra zaměřená na mediální gramotnost!

Hra je vhodná pro hráče od 12 let.

Malé balení, které se hodí na každou cestu!

E-shop
Kybrno
Vítejte v Kybrně, našem (ne tak zcela) fiktivním městě, v jehož ulicích se naučíte bezpečně pohybovat v kyberprostoru.
Cílem je seznámit (nejen) studenty s tématy bezpečných hesel, smluvních podmínek, šifrované komunikace, phishingu a malware, a to formou interaktivní prezentace a navazujícího online kurzu. Během 90 minut účastníci používají speciálně vytvořenou mobilní aplikaci, která na první pohled vypadá jako sociální síť. Jako její uživatelé plní úkoly, prostřednictvím kterých se zároveň dozvídají více o uvedených tématech. Program byl vytvořen pro podporu „revoluce" ve výuce informatiky, do jejichž hodin je také primárně určen, navazující online kurz bude ale brzy dostupný i pro širokou veřejnost.

Věříme, že z absolvování programu Kybrno budou profitovat nejen studenti, ale jednou i jejich budoucí zaměstnavatelé. Ti by měli ocenit, že se jejich potenciální zaměstnanci budou umět chovat na internetu zodpovědně. Díky absolvování workshopu získají mladí lidé základy kyberbezpečnosti už v rámci studia na základní či střední škole, ne až na pracovišti, kde mohou být důsledky případného nezodpovědného chování fatální, ať už se jedná o soukromou firmu nebo státní správu. Přečtěte si více v tiskové zprávě.

Praktické informace

Workshop je určen studentům 8. a 9. ročníků ZŠ a 1.- 4. ročníků SŠ.

Doba trvání je 90 minut.

Primárně je určen do hodin informatiky.

V případě zájmu o workshop nás kontaktujte na kybrno@fakescape.cz

Program získal záštitu Národního úřadu pro kybernetickou a informační bezpečnost (NÚKIB).

Hlavním partnerem programu je společnost Samsung, která pro jeho realizaci poskytla kromě finančních prostředků také technické vybavení.

# data[].attributes.body
https://aidetem.cz/metodiky/

# data[].attributes.attachment_link.title
Metodické materiály pro výuku umělé inteligence na ZŠ

# data[].attributes.attachment_link.description
Umělá inteligence napříč předměty a kontexty - metodické materiály ve struktuře E-U-R, díky nimž se děti seznámí s možnostmi využití AI.

# data[].attributes.body
https://www.faketicky.cz/workshopy/workshopy-pro-skoly/

# data[].attributes.attachment_link.description
Pokud vás některý z našich workshopů zaujal (nebojte, v dnešní nelehké době nabízíme i ONLINE verze), napište nám na mail fakticky.workshopy@gmail.com , ozveme se a domluvíme s vámi všechny podrobnosti. Média a dezinformace. Kritické myšlení. Sociální sítě a kyberšikana. Tři společensky důležitá témata, pro každé jeden speciální workshop. A nebude to nuda.

# data[].attributes.body
https://www.faketicky.cz/category/medialni-vychova/

# data[].attributes.attachment_link.description
Cíle: Formulace myšlenek Argumentace Dosažení kompromisu Čtení s porozuměním Práce ve skupině Občanská angažovanost Pochopení demokratických principů Předmět: Vlastivěda Občanská výchova Český jazyk Průběh hodiny: Úvod Představíme téma hodiny, kterým je Senát. Toto slovo napíšeme na tabuli nebo na velký kus papíru. Žáci mají za úkol skrze asociační metodu vymyslet a napsat na lístečky co...

# data[].attributes.body
https://zvolsi.info/workshopy/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ve Zvol si info jsme pro vás připravili interaktivní workshopy pro žáky a studenty zaměřené na informační gramotnost na sociálních sítích a způsoby, jak se zodpovědně pohybovat v online světě. V rámci workshopů účastníky zapojujeme do několika aktivit, které následně společně reflektujeme. Procvičí si nejen argumentaci, ale i kritické a analytické myšlení. Lektor je zde především v roli průvodce, který pomáhá účastníkům si osvojit nové znalosti, dovednosti a postoje.

Pro základní školy

Naučit se fungovat v online prostředí je potřeba co nejdřív. Nejmladší generace jsou technologicky zdatné, ale s kritickým myšlením a prací s informacemi to občas může trochu pokulhávat. Ve workshopu se věnujeme tomu, jak se proměnila média, jak fungují sociální sítě a co na nich mohou žáci najít - třeba i dezinformace, které nevědomky nasdílel kamarád nebo oblíbený youtuber.

Žák po workhopu:

Popíše, jak se za poslední roky proměnila média a jejich financování

Definuje, jaké přínosy a hrozby přináší používání sociálních médií

Rozpozná nejčastější manipulativní techniky objevující se v digitálním prostoru

Kriticky zhodnotí vlastní přístup k informacím a médiím

Pro střední školy

Středoškoláci jsou v digitálním světě jako doma. Online svět prostupuje do jejich každodenních činností, a tak se hranice mezi online a offline světem stírají. Vytvořili jsme dva workshopy - jeden se věnuje (dez)informacím a proměně mediálního světa, ve druhém si účastníci uvědomí si roli algoritmů sociálních sítí, sociálních bublin a vlastních emocí.

Sociální sítě

Algoritmy, na kterých jsou sociální sítě založené, nás nutí trávit scrollováním co nejvíce času. Za jejich používání sice neplatíme penězi, ale časem. Ve workshopu si povídáme o tom, jak může být přílišné trávení času na sítích škodlivé pro naši mysl a psychiku. Bavíme se také o tom, jak složité je vyznat se v obrovském množství obsahu, který v telefonu denně konzumujeme. Proměna informačního světa má vliv i na naší schopnost v zahlceném světě rozpoznat, kterým informacím můžeme věřit. Účastníci zjistí, jak na sítích konzumovat obsah s mírou a sdílet jen ověřené informace, a naučí se rozpoznat důvěryhodné zdroje a manipulativní techniky v online prostředí.
Student po workshopu:

Identifikuje názorově zabarvené a neobjektivní informace v online prostoru,

Rozpozná manipulativní prvky ve sdíleném obsahu

Pochopí principy algoritmů a existenci sociálních bublin a jejich vliv na vnímání reality

Osvojí si zdrženlivost při sdílení informací

Dez(informace)

Informace, které denně konzumujeme, ovlivňují náš život - to, jak se cítíme, co si myslíme i jak se chováme. Najít důvěryhodné informace v dnešním zahlceném mediálním prostředí není ale vůbec jednoduché. Student se během workshopu naučí, jak se v čase proměnila média, jak se informace v dnešním světě šíří, proč někdo vytváří dezinformace a jak je můžeme rozpoznat. Studenti zjistí, jaké manipulativní techniky se při šíření dezinformací nejčastěji používají a seznámí se s nejčastějšími kognitivními zkratkami které nám často brání důvěryhodnému a kvalitnímu obsahu uvěřit.

Student po workhopu:

Porozumí roli emocí, racionality a kritického myšlení při získávání informací

Posoudí vlastní omylnost, kognitivní zkreslení, předsudky a nedostatky mysli při úsudku

Rozpozná kvalitní zdroje a určí hodnotu informací

Osvojí si zdrženlivost při sdílení informací

Pro Vzdělavatele

Učitelé, knihovníci, pracovníci s mládeží... Ti všichni jsou pro nás klíčovou cílovou skupinou, protože mohou předávat informace o mediální a informační gramotnosti dál. Každý workshop vždy šijeme na míru dané organizaci a jejím potřebám.

Co vám můžeme nabídnout?

Přednáška nebo interaktivní workshop o médiích a dezinformacích (obecné - seznámení se s tématem) - 90/120/180 minut (dle vašich požadavků)

Přednáška " Jak mluvit s žáky o sociálních sítích" -90/120 min

Přednáška nebo interaktivní workshop na téma " jak učit mediální výchovu" - pro učitele, kteří jsou již obeznámeni se základy mediální výchovy - 90/180 min

Workshop - Příprava vlastních vzdělávacích aktivit - 120 min

Vše výše zmíněné umíme udělat také formou webináře. Témata zároveň můžeme namixovat dle vašich požadavků.

Přednáška/workshop na míru - dle vašich potřeb. Budeme se snažit vyhovět vašim požadavkům tak, aby byl náš společně strávený čas, co nejvíc užitečný a přínosný.

Pro veřejnost

Mediální gramotnost je pro každého! Pořádáme přednášky a workshopy i pro širší veřejnost. Školíme pro obce i pro firmy. Potkat nás můžete také v knihovnách, na různých konferencích (Krimyš, Internetem bezpečně, NASIV, Citakon...), festivalech či zahraničních projektech. Chcete-li nás pozvat, napište nám a domluvíme se na podrobnostech.

Držíme krok s tvůrci dezinformací a fake news. Sledujeme aktuální trendy, pravidelné novinky ze světa mediální gramotnosti publikujeme taky na našem Facebooku a Instagramu.

Líbí se vám to?

Chcete se nás na něco zeptat, nebo byste rádi, abychom přijeli i na vaši školu? Napište nám a společně něco vymyslíme.

Fakturační údaje

Zvol si info z.s.
Joštova 10
602 00 Brno
Česká republika
IČ: 06992064

# data[].attributes.attachment_link.description
Jsme Zvol si info a zlepšujeme mediální gramotnost v České republice a na Slovensku. Přijedeme na základní a střední školy. Kamkoliv!

# data[].attributes.body
https://kisk.phil.muni.cz/onlife

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Do hodiny i na doma

Témata a materiály jsou plně dostupné online. Můžete si je rovnou otevřít, ale také stáhnout, upravit i vytisknout. Využijete je v hodinách ve škole, při distanční výuce i jako doplnění probírané látky.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rozvíjejte informační gramotnost na středních školách | ONLIFE

# data[].attributes.attachment_link.description
ONLIFE je otevřený vzdělávací program pro podporu výuku informační gramotnosti na SŠ napříč předměty. Vybírejte z více než 75 témat, různorodých vzdělávacích materiálů, a přizpůsobte si je své výuce.

# data[].attributes.headline
Mediální vzdělávání Jednoho světa na školách

# data[].attributes.subject
Mediální vzdělávání Jednoho světa na školách

# data[].attributes.body
https://www.jsns.cz/projekty/medialni-vzdelavani

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mediální vzdělávání

Média prostupují všemi sférami našeho života a čerpáme z nich většinu informací. Rozvoj digitálních technologií klade na všechny, kteří se chtějí v mediálním světě orientovat a sebejistě pohybovat, stále vyšší nároky. Jsou k tomu potřeba znalosti a dovednosti, které spadají do oblasti mediálního vzdělávání.

Kritické myšlení a mediální gramotnost patří proto mezi klíčové kompetence pro život v 21. století. V JSNS podporujeme jejich rozvoj:

Kompaktní výčet všech našich aktivit a materiálů najdete online i v přehledové mediálního vzdělávání.

Chcete dostávat pravidelnou dávku inspirace k mediálnímu vzdělávání?
Chci odebírat Bulletin
Aktuálně: nově publikované lekce (září 2023)

Prohlédněte si naše nejnovější audiovizuální lekce k tématu mediálního vzdělávání.

Tématický okruh: Rizika kyberprostoru

Ve vtipném spotu skenují prarodiče vlastní děti a vnoučata, kteří právě přišli na večeři, a všem zabavují jejich telefony. Spot naráží na skutečnost, že se většina z nás jen těžko dokáže obejít bez mobilu v ruce. Přitom rodinná večeře je přesně ta příležitost, k níž mobily zkrátka nepatří.

Tématický okruh: Zpravodajství a publicistika

Dělat informovaná rozhodnutí je v současné době, přeplněné údajně podloženými fakty a informačními zdroji, stále obtížnější. Nová lekce prostřednictvím unikátní české studie ukazuje, že univerzálním lékem na tento chaos jsou jasně formulovaná fakta a adekvátně zastoupený hlas odborníků v mediálních výstupech.

Kontakt

Napište nám na mv@jsns.cz nebo přes formulář. Pod formulářem najdete i kontakty na všechny členy týmu mediálního vzdělávání a na další členy JSNS.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediální výchova - JSNS.CZ/mv - Připravujeme materiály a aktivity do hodin mediální výchovy, které usilují o rozvoj mediální gramotnosti a kritického myšlení učitelů ZŠ a SŠ

# data[].attributes.body
http://svetmedii.info/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
zpravodajské hodnoty, dezinformace, veřejnoprávní média, aplikace, síťová média, youtubering, digitální identita, ochrana soukromí, ověřování, netolismus, autorské právo, manipulace, hate speech, troll, #hashtag, historie médií, reklama, sdílení, broadcasting, porno, podcast, hoax, buzz marketing, TV, web, gaming, newsroom, vlog, mediální kultura, šíření, vlastníci médií, digitální trh, PR, terestriál, BYOD, bulvár, solutions journalism, netiketa....

# data[].attributes.attachment_link.description
zpravodajské hodnoty, dezinformace, veřejnoprávní média, aplikace, síťová média, youtubering, digitální identita, ochrana soukromí, ověřování, netolismus, autorské právo, manipulace, hate speech, troll, #hashtag, historie médií, reklama, sdílení, broadcasting, porno, podcast, hoax, buzz marketing, TV, web, gaming, newsroom, vlog, mediální kultura, šíření, vlastníci médií, digitální trh, PR, terestriál, BYOD, bulvár, solutions journalism, netiketa....