# data[].attributes.body
Balti käpp kasvab 25–70 cm kõrguseks. Varrel ühtlaselt paiknevad lehed on ühelaiused, tumerohelised ja tumedalaigulised. Mõnikord võivad need laigud olla rõngakujulised.Peamisteks kasvukohtadeks on soo-ja rannaniidud,veekogude kaldad ning madalsood.

# data[].attributes.body
Niidu-uruhiir ei ole Eestis looduskaitse all. Niidu-uruhiired asustavad sööti jäänud heinamaasid, niite ja kergelt soistunud alasid. Isashiired on väga territoriaalsed ning kaitsevad oma kodualasid. Emashiired sissetungijaid aga minema ei aja. Keha pikkus on 9-13 cm.

Ta sööb puude ja põõsaste seemneid.

# data[].attributes.body
2001.aastal valiti ta Eesti aasta linnuks. Kiivitaja on 28–31 cm pikkune.Ta tiibade siruulatus on 67–72 cm. Sulestik on põhiliselt must ja valge, ülapool roheka läikega. Tiivaotsad on ümara kujuga. Peas on kiivitajal suletutt.

Kiivitaja toiduks on selgrootud loomad.

# data[].attributes.body
Oma nime on ta saanud selle

järgi,kuidas ta õhus saaki varitseb.

Tiibatega rapsides püsib ta õhus

ühe koha peal paigal, just nagu

,,tallaks tuult''. Ta sööb hiiri ja sisalike. Tal on pikkad tiivad ja pikk saba. Sulestik on tal pruunikas, isastel on sinakashall pea ja saba. Emaste saba on must

# data[].attributes.body
Kõige tugevama inimmõjuga on kultuuriniidud. Selleks, et saada võimalikult suuri heinasaake, haritakse ja väetatakse mulda järjekindlalt.

# data[].attributes.body
Rannaniidud on looduslikkult tekkinud, mis asuvad mere ääres madalail.

Seal kasvavad taimed mis kannatavad soolast ja ka  sooldunud mulda.

Neid kasutatakse karjamaadena, kuna seal kasvavad lopsakad taimed.

# data[].attributes.body
Pärandkooslus niite on inimene pikka aega mõõdukalt mõjutanud.

# data[].attributes.body
Puisniit on pooleldi mets ja pooleldi niit. Puude ja põõsaste rühmad vahelduvad seal suuremate ja väiksemate rohualadega.

Puisniidud Eestis: Valgamaa Koivas, Viljandimaa Tõramaal, Pärnumaa Vahenurme, Saaremaa Loode ja Viidumäe.