# data[].attributes.body
Yle: Turku yrittää helpottaa opetushenkilöstön taakkaa perustamalla neljä uutta aluerehtorin virkaa.

Neljä uutta aluerehtoria ottaisivat hoitaakseen keskitetysti osan rehtoreiden hallinnollisista tehtävistä. Pyritään keventämään rehtoreiden ja opettajien työtä. Toisi toteutuessaan johtamisen tuen lähemmäksi alueen yksiköitä ja niiden johtoa. Toimenkuvaan kuuluisi muun muassa toiminnan, talouden ja henkilöstön koordinointia.

# data[].attributes.body
Turku yrittää helpottaa opetushenkilöstön taakkaa perustamalla neljä uutta aluerehtorin virkaa

Turku aikoo perustaa neljä aluerehtorin virkaa vahvistamaan perusopetuksen rehtoreiden ja opettajien työtä. Aluerehtorit ottaisivat hoitaakseen keskitetysti osan rehtoreiden hallinnollisista tehtävistä. Toimenkuvaan kuuluisi muun muassa toiminnan, talouden ja henkilöstön koordinointia. Kaupungin mukaan aluerehtorimalli lisäisi opetushenkilöstön hyvinvointia, kun rehtoreille vapautuisi enemmän aikaa arjen asioille kouluissa. https://yle.fi/a/74-20186367

# data[].attributes.attachment_link.title
Turku yrittää helpottaa opetushenkilöstön taakkaa perustamalla neljä uutta aluerehtorin virkaa

# data[].attributes.body
Polvijärvi on muuttamassa koulujensa johtamista

Kunnanhallitus käsitteli lukion ja perusopetuksen apulaisrehtorin viran muutosta perusopetuksen apulaisrehtoriksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Polvijärvi on muuttamassa koulujensa johtamista

# data[].attributes.body
Laadukas varhaiskasvatus edellyttää pedagogista johtamista, OAJ blogiartikkelit:

Päiväkodin johtajalla tulee olla vahvaa pedagogista osaamista, sillä hänen vastuullaan on koko päiväkodin pedagoginen toiminta sekä henkilöstöjohtaminen. Jotta johtajalla on tarpeeksi aikaa henkilöstöjohtamiseen, varsinkin isommissa päiväkodeissa johtajalla tulee olla apulaisjohtaja jakamassa työtaakkaa.

Johtamisen merkitys korostuu varsinkin jos yksikössä ei ole tarpeeksi kelpoista henkilöstöä.

# data[].attributes.body
Rehtoreiden työtaakkaa lisää moni yhtäaikainen asia. Rehtoreiden on ensinnäkin varmistettava resurssit oppimisen tuen toteuttamiseksi sekä hoidettava uudistuksen käytännön asioiden toteutus koulun arkeen. Tämä tarkoittaa suunnittelua, selvittelyä, perehtymistä ja prosessien muuttamista.

Toiseksi rehtoreiden on valmisteltava ja usein myös tehtävä virkavastuulliset päätökset oppimisen tuen oppilaskohtaisesta käyttöönotosta sekä toimeenpanna päätösten mukaiset tukitoimet. Kaikki nämä muutokset vaativat paljon yhdessä tekemistä.

# data[].attributes.attachment_link.title
OAJ on huolissaan: Selviävätkö rehtorit tästä syksystä?

# data[].attributes.attachment_link.description
Oppimisen tuen uudistus aiheuttaa huomattavasti lisätöitä rehtoreille. Koulutuksen järjestäjien velvollisuus on huolehtia, että rehtoreilla on riittävästi työaikaa ja riittävä työnantajan tuki toteuttaa isot muutokset.

# data[].attributes.body
Outokumpuun valittu apulaisrehtori irtisanottiin edellisestä virastaan laiminlyöntien vuoksi – kaupunki ei tiennyt taustoista

Outokummun Kummun koulun uudeksi apulaisrehtoriksi valittu Katri Vepsä on irtisanottu rehtorin tehtävästään Kirkkonummella vakavien laiminlyöntien vuoksi. Hänen toimintansa aiheutti kunnalle noin 300 000 euron vahingon ja oppilaiden oikeudet eivät toteutuneet täysimääräisesti.
Outokumpu ei tiennyt irtisanomisesta valintahetkellä, ja Vepsän on määrä aloittaa tehtävässään elokuussa koeajalla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Outokumpuun valittu apulaisrehtori irtisanottiin edellisestä virastaan laiminlyöntien vuoksi – kaupunki ei tiennyt taustoista

# data[].attributes.attachment_link.description
Rehtori irtisanottiin koulusta Kirkkonummella jyrkästi ja julkisesti. Outokumpuun hänet valittiin jo ennen potkuja parhailla mahdollisilla pisteillä.

# data[].attributes.body
Alakoulun rehtori somettaa ja päivittää päivittäin somea ja saa siitä tukea yksinäiseen työhönsä. Koululaiset kuuntelevat rehtoria, koska tietävät kenellä homma on hallussa. Rehtori opettaa sosiaalisen median käyttöä koululaisille. Rehtori on puhunut some kiusaamisesta. Hän on myös innostanut luokkia pitämään blogia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Artikkeli on yli 9 vuotta vanha

Sosiaalinen media kehittyy ja muuttuu nopeasti, ja paras konsti pysyä ajan tasalla on mennä mukaan. Alakoulun rehtori Eija Lohilahti somettaa päivittäin ja saa sitä kautta tukea ja apua yksinäiseen työhönsä. Koululaisetkin kuuntelevat rehtoria, koska tietävät, kenellä homma on hallussa. Tuoreimpana viestipalvelu Snapchatin idea aukeni riihimäkeläiselle rehtorille viime kuussa.

Eija Lohilahti pitää koulunsa ajantasalla myös modernin tietotekniikan osalta. Koulu näkyy ja kuuluu verkossa. Kuva: Miki Wallenius / Yle

Riihimäkeläisen Patastenmäen koulun rehtori Eija Lohilahti on ahkera sosiaalisen median käyttäjä. Päivittäisessä käytössä ovat Facebook, Twitter ja Snapchat. Tuttuja ovat myös koululaisten suosimat Instagram ja WhatsApp.

- Somesta ei voi enää jäädä ulkopuolelle, ellet jää huomenna eläkkeelle. Niinpä myös koulun täytyy tietää.

Open on jo pakko hallita sosiaalinen media ja erityisesti nuorten suosimat palvelut. Eija Lohilahti myös opettaa somea koululaisille.

- Minun on helppo pitää some-tunteja, koska olen someaktiivi. Minua kuunnellaan, koska tiedän mistä puhun.

Uusi opetussuunnitelma painottaa viestintätaitoja

Some on vallanut alaa niin opettajien omassa elämässä kuin työelämässäkin.

- Mitä enemmän somea pystyy käyttämään arjessa, niin huomaa, että siitä on hyötyä.

Opettajien on pakkokin ottaa uudet välineet haltuun, koska ensi syksynä Suomen koulujen uusi esi- ja perusopetuksen opetussuunnitelma astuu voimaan.

- Tieto- ja viestintätekniikka on tärkeä osa joka ikistä oppiainetta. Some kuuluu siihen ja sen hyödyntäminen on arkipäivää, Lohilahti painottaa.

Snapchatin idea avautui lokakuussa

Rehtorin työstä Eija Lohilahti viestii kirjoittamalla verkkoon blogia.

- Twitteristä löytyy puolestaan työkavereita, sillä olen koulussani yksin oman ammattini edustajana. Hashtagien avulla pystyn etsimään uusinta tietoa.

Eri somekanavat toimivat sulassa sovussa lomittain. Eija Lohilahden tviitti kertoo radiohaastattelusta ja snäppäämisestä. Kuva: Nina Keski-Korpela / Yle

Facebookissa Eija Lohilahti esiintyy arkiminänä, mutta hän on liittynyt myös useisiin kasvatus- ja opetusalan ryhmiin.

Uutuutena riihimäkeläinen some-reksi otti käyttöön lokakuun alusta Snapchatin. Lohilahti oli ladannut sen puhelimeensa jo aikoja sitten, mutta ei tiennyt mihin sitä käyttäisi. Vihdoin hän keksi avata ja esitellä palvelussa omaa päivittäistä työtään kuvin ja sanoin.

- Kun seuraa minua, niin voi nähdä mitä kaikkea rehtori päivässään puuhaa.

Seuraajia on tullut jo kymmeniä. Eijareksi-nimellä Snapchatissä esiintyvää rehtoria kiehtoo erityisesti se, että viesti katoaa taivaan tuuliin vuorokauden sisään.

- Siinä onkin sen viehätys, snäppi on hetken kuvaaja. Snäppään jotain, joka liittyy siihen päivään ja siihen fiilikseen. Eikä sen tarvitse olla hienoa ja viimeisteltyä.

Luokilla on omia blogeja ja WhatsApp-ryhmiä

Patastenmäen tiilikoulussa miltei jokaisella koululaisella on jo käytössään älypuhelimet.

- Täällä on 9-11-vuotiaita aktiivisia sosiaalisen median käyttäjiä, jotka kyllä tarvitsevat ohjausta ja opetusta asiassa, etteivät mene väärille urille.

Ne väärät urat ovat esimerkiksi koulukaverin kiusaaminen ja mollaaminen somessa.

Siinä onkin sen viehätys, snäppi on hetken kuvaaja

Eija Lohilahti

Lohilahti arvelee, etteivät kaikki oppilaat edes ymmärrä syyllistyvänsä kiusaamiseen, mutta tajuavat asian oikean laidan sen jälkeen, kun tekemisiin puututaan.

- Helposti luullaan, että se on vain läppää, kun sinne kirjoitetaan, mutta eihän se ole niin. Siihen ei ole helppoa puuttua, sillä somekiusaaminen voi tapahtua hyvinkin piilossa.

Patastenmäen koulussa muutamat luokat ovat innostuneet pitämään verkossa omaa blogiaan, toisilla on taas luokan sisäisiä WhatsApp-ryhmiä. Vanhempainyhdistys pitää yhteyttä ja jakaa tietoa puolestaan suljetussa Facebook-ryhmässä.

- Pari luokkaa on avannut myös Instagram-tilit, joissa näkyy kuvia luokan arjesta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rehtorilla on some hallussa: "Ei voi enää jäädä ulkopuolelle"

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaalinen media kehittyy ja muuttuu nopeasti, ja paras konsti pysyä ajan tasalla on mennä mukaan. Alakoulun rehtori Eija Lohilahti somettaa päivittäin ja saa sitä kautta tukea ja apua yksinäiseen työhönsä. Koululaisetkin kuuntelevat rehtoria, koska tietävät, kenellä homma on hallussa. Tuoreimpana viestipalvelu Snapchatin idea aukeni riihimäkeläiselle rehtorille viime kuussa.

# data[].attributes.body
"Monet rehtorit uupuvat lisääntyneiden vaatimusten paineessa - Suomen rehtorit ry. vaatii parempaa koulutusta"

Source: Yle https://share.google/j7rZZeTusHpZDvoGX

Uutinen käsittelee kasvanutta työuupumusta rehtoreiden parissa. Suomen rehtorit ry. vaatii rehtoreille kattavampaa koulutusta laajentuneeseen työnkuvaan.

Aihe on ajankohtainen, ja käsittelee koulutusta, johon tämäkin kurssi sisältyy. Koulutus ei anna avaimia läheskään kaikkeen koulussa tapahtuvan käsittelyyn, ja tämä on hyvä tiedostaa.

# data[].attributes.body
Tutkijan mukaan päiväkodin koko ei kerro mitään varhaiskasvatuksen laadusta - tämä asia hänestä on tärkein.

Pätevät työntekijät vetävät puoleensa päteviä työntekijöitä. Vertaistuki on tällöin parempaa. Fyysiset puitteet eivät yksistään takaa laadukasta varhaiskasvatusta. Olennaista on pedagoginen suunnittelu. Johtajilla menee paljon aikaa sijaisten hankkimiseen. Tämä on pois muusta työstä. Johtajan kannalta avainasemassa ovat varajohtajat. Varajohtaja on johtajan oikea käsi. Alaisten määrä vaikuttaa työn hallinnan tunteeseen. On olennaista kiinnittää huomiota siihen, että johdettavan henkilöstön määrä ei kasva päiväkodin johtajilla liian suureksi.

# data[].attributes.headline
Perusopetus työkokemus 2: Turku yrittää helpottaa opetushenkilöstön taakkaa perustamalla neljä uutta alueeehrorin virkaa

# data[].attributes.subject
Perusopetus työkokemus 2: Turku yrittää helpottaa opetushenkilöstön taakkaa perustamalla neljä uutta alueeehrorin virkaa

# data[].attributes.body
Turku aikoo perustaa neljä aluerehtorin virkaa.

Kaupungin mukaan aluerehtorimalli lisäisi opetushenkilöstön hyvinvointia, kun rehtoreille vapautuisi enemmän aikaa arjen asioille kouluissa.

Toimenkuvaan kuuluisi muun muassa toiminnan, talouden ja henkilöstön koordinointia.

Kelpoisuusvaatimuksena mainitaan soveltuva korkeakoulututkinto.

Aluerehtorivirat täytettäisiin aluksi määräaikaisesti.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/a/74-20175985

Leikkaukset pakottivat kansalaisopistoja vähentämään kursseja - silti tarjolla on myös uutuuksia.

Rahoitus vähenee. Pitää leikata tarjontaa, mutta yritetään järjestää myös uutuuskursseja. Tasapainottelua ja hankalia päätöksiä. Pyrkimys pitää toiminta monipuolisena.

# data[].attributes.body
Ministeriltä yllättävä tieto kouluista: "Iso muutos"

Uutinen käsittelee elokuussa voimaan tullutta kännyköiden kieltoa kouluissa. Opetusministeri kertoo kuulleensa, että välitunneilla on nykyään kova meteli, koska lapset leikkivät sen sijaan että olisivat puhelimilla. Puhelinten käyttökielto on lisännyt innokkuutta välitunneilla myös urheilulajeja kohtaan. Rehtori komppaa ja kommentoi asian olevan positiivista.

# data[].attributes.body
Suurin osa rehtoreista on jo uupumuksen partaalla – koulujen johtajien työtaakka on paisunut ja työhyvinvointi heikkenee edelleen

Rehtoribarometrin perusteella suuri osa rehtoreista uupuneita tai riskissä uupua eivätkä kovin innostuneita. Lukiorehtoreilla korostuu. Syynä ikärakenteen muutos ja koulujen suureneminen ja toisaalta tehtäväkentän laajuus. Myös korona-aika vaikuttanut asiaan.

Artikkeli on yli 3v vanha mutta uskomme sen olevan edelleen ajankohtainen, vaikka koronasta onkin toivuttu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Suurin osa rehtoreista on jo uupumuksen partaalla – koulujen johtajien työtaakka on paisunut ja työhyvinvointi heikkenee edelleen

# data[].attributes.attachment_link.description
Rehtorien hyvinvointia mittaava barometri maalaa synkän kuvan koulujen johtajien tilanteesta. Jopa yhteisön tuki rehtoreille on karissut koronan pitkittymisen myötä.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/a/74-20175834

Kännykät kielletään Turussa koulupäivän aikana yksiselitteisesti – salillinen rehtoreita aplodeerasi päätökselle

Jatkossa puhelimet ja kellopuhelimet pidetään repussa koko koulupäivän ajan myös välitunneilla. Puhelinta saa käyttää vain opettajan luvalla. Mobiilikiellolla haetaan työrauhaa, koska halutaan lisät keskittymistä opetukseen ja oppimiseen.

# data[].attributes.body
https://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/nelivuotias-veijo-alkoi-pelata-paivakotia-vihastuvan-hoitajan-takia-aiti-ala-jata-minua-tanne/9231838

Nelivuotias Veijo alkoi pelätä päiväkotia vihastuttavan hoitajan takia -”äiti älä jätä minua tänne”

Tapauksessa käsitellään työntekijän epäasiallista käyttäytymistä, joka on kohdistunut asiakkaaseen.

Uutinen kertoo lapsen, vanhemman, työntekijän ja johtajan näkökulmaa sekä käsittelee työnantajan vastuita ja huoltajan mahdollisuuksia vaikuttaa. Uutisessa muistutetaan huoltajien mahdollisuudesta tehdä kantelu.

Kyseinen uutinen valikoitui:

Uutinen herätti mielenkiinnon, johtajan haastavista tilanteista

# data[].attributes.body
suomesta löytyi yksityisiä päiväkoteja, joissa ei ollut ollenkaan pätevää henkilökuntaa.

Suomesta on löytynyt yksityisiä päiväkoteja, joissa ei ole lainkaan kelpoisuusvaatimuksia täyttäviä henkilöitä. Avit arvioivat nyt, voivatko päiväkodin säilyttää toimilupansa.

Kuinka johtaa yksikköä, jossa vähän koulutettuja työntekijöitä.

Alalle valmistuneet eivät välttämättä jää alalle töihin valmistuttuaan. Tai siirtyvät toiseen koulutusalaan jo opintojen aikana.

# data[].attributes.body
Uutisartikkelissa varhaiskasvatusjohtaja Miia Kemppi kertoo pedagogisesta tutkimustiedosta liittyen päiväkoti yksikköjen kokoon, sekä pedagogisesta suunnittelusta varhaiskasvatuksessa. Myös kasvatustieteen professori Arniika Kuusisto kommentoi lapsen kohtaamisesta, kollegojen tärkeydestä, sekä organisoinnista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pääkaupunkiseudun jättipäiväkodit ovat herättäneet kiivasta keskustelua vanhempien parissa. Osa puhuu lapsivarastoista ja osa kokee, että positiiviset asiat jäävät tyystin pimentoon.

Helsingissä käsitellään valtuustoaloitetta, jossa vaaditaan selvitystä pedagogisesti perustellusta varhaiskasvatuksen yksikkökoosta.

Kaupunki katsoo, ettei lasten määrä sinänsä ole ongelma.

- Aloitetta varten käytetty tutkimustieto ei anna yksiselitteistä vastausta, mikä olisi pedagogisesti paras yksikkökoko, Helsingin kaupungin varhaiskasvatusjohtaja Miia Kemppi sanoo.

Hänen mukaansa henkilöstökyselyistä tai vanhemmilta saadusta palautteesta ei ole vedettävissä yksiselitteisiä johtopäätöksiä asiassa. Kummassakaan ei ole suoraan kysytty koon merkitystä.

Kaupunki ei luovuta yksikkökohtaista tietoa henkilöstön tai vanhempien palautteesta. Tuloksiin vaikuttavat monet tekijät kuten muutostilanteet ja henkilöstön saatavuus.

Kemppi painottaa, että kaupunki tulee jatkossakin järjestämään päivähoitoa sekä pienissä että suurissa yksiköissä. Tonttien saatavuus muodostaa erityisesti kantakaupungissa ongelman.

- Jos on vain yksi tontti vapaana, kuten keskikaupungilla usein on, meillä ei ole varaa valita tehdäänkö kaksi pientä päiväkotia vai yksi isompi.

Kaupungin mukaan yli sadan lapsen päiväkoteja oli viime vuoden lopussa 90 ja yli kahden sadan päiväkoteja yhdeksän. Uusia suuria yksikköjä on suunnitteilla ainakin Roihuvuoreen ja Kallioon. Kaikkiaan päiväkoteja on 340.

Helsingin suurimmat päiväkodit

Erityislasten vaatimukset sopisivat kaikille

Helsingin yliopiston kasvatustieteen professori Arniika Kuusisto on perehtynyt tutkimukseen aiheesta.

Hänestä yksikkökoon merkitystä on tutkittu yllättävän vähän. Lapsen kannalta sillä ei vaikuta olevan ratkaisevaa merkitystä varhaiskasvatuksen laadun turvaamisessa.

- Lapselle tärkeintä on, että hänet kohdataan ja häntä kuullaan joka päivä. Mieluiten tietysti niin, että pätevät opettajat pysyvät samoina ja kiintymyssuhde tuttuihin aikuisiin säilyy. Moni muu asia menettää aika paljon merkitystään, jos ydin toimii, Kuusisto sanoo.

Henkilökunnan osalta Kuusisto sanoo, että pätevät työntekijät vetävät puoleensa päteviä työntekijöitä. He saavat toisiltaan paremmin tukea arkeensa kuin epäpätevien kollegojen kanssa työskennellessään.

Pienemmissä päiväkodeissa pätevällä työntekijällä voi esimerkiksi muodostua kynnys jäädä sairauslomalle, jos syntyy tunne, että lapset jäävät oman onnensa nojaan, kun päteviä kollegoja ei ole.

Kuusisto painottaa tilojen organisoinnin merkitystä. Melu voi olla merkittävä stressitekijä, joten akustiikkaan pitää kiinnittää huomiota. Myös esimerkiksi eteisiä on syytä olla useampi, ettei niistä muodostu pullonkaulaa, kun ryhmät joutuvat odottamaan edellisten pukeutumista.

Hänen mukaansa kaikki hyötyisivät, jos tilat suunniteltaisiin aina erityistä tukea tarvitsevien lapsien ehdoilla. Osa lapsista pärjää melusta huolimatta paremmin kuin toiset, mutta meluttomasta ympäristöstä ei kenellekään olisi haittaa.

Arniika Kuusisto korostaa, että tilojen suunnittelu on avainasemassa varhaiskasvatuksessa. Video: Ronnie Holmeberg / Yle

Hänellä on myös omakohtaista kokemusta jättimäisestä koulukompleksista Ruotsista, jossa oli 1100 lasta päiväkodista ysiluokkaan.

- Oma kuopukseni kävi siellä koulua ekaluokkalaisesta viidesluokkalaiseksi. Kampus oli toiminnoiltaan jaettu erillisiin rakennuksiin, se oli ikään kuin pieni kylä, jonka keskellä oli leikkipihojen ympäröimä urheilukenttä. Alakoulussa jokaisella luokalla oli oma eteinen ulkovaatteille, Kuusisto kertoo.

Päiväkoteja kompleksissa oli kaksi, ja lisäksi alakoulu, yläkoulu ja keskikoulu. Päiväkodin ja koulun piha oli lähiluonnon kannalta hieno.

- Kampus oli rakennettu mäen päälle ja se rajautui metsään. Se oli suoraan osa heidän arkikäytössään olevaa pihaa, ei edes aidan takana. Tältä kannalta keskittämisessä on puolensa, Kuusisto pohtii.

Mitä enemmän alaisia, sitä vähemmän pedagogiikkaa

Varhaiskasvatusjohtaja Miia Kempin mukaan fyysiset puitteet eivät yksistään takaa laadukasta varhaiskasvatusta. Olennaista on pedagoginen suunnittelu. Hän viittaa Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen Karvin varhaiskasvatuksen laatukriteereihin.

Pedagogisella suunnittelulla tarkoitetaan varhaiskasvatuksen tavoitteiden tuomista päiväkotien arkeen. Karvissa selvitettiin vuonna 2023 päiväkodin johtajien näkemyksiä työnsä edellytyksistä.

- Alaa vaivaa monin paikoin pula pätevästä henkilöstöstä ja monilla johtajilla menee paljon aikaa sijaisten hankkimiseen. Tämä kaikki aika on pois johtajan muusta työstä, toteaa Karvin arviointiasiantuntija Tuomas Sarkkinen.

Varhaiskasvatuksessa yksikkö voi pitää sisällään yhden tai useampia toimipisteitä. Yksi johtaja joutuu jakamaan aikansa aina kaikkien alaistensa ja pedagogisen johtamisen kesken.

Johtajan kannalta avainasemassa ovat varajohtajat, joita voi olla yksi tai useampia toimipaikkojen lukumäärästä riippuen. He ovat johtajan linkki päiväkodin arkeen. Varajohtaja toimii johtajan oikeana kätenä, mutta käytännössä hänen päätehtävänsä on usein lapsiryhmätyöskentely.

Arvioinnin perusteella päiväkodin johtajan työn hallinnan tunteeseen vaikutti alaisten määrä. Johtajat, joilla oli yli 34 alaista, kokivat työn hallinnan tunnetta muita johtajia vähemmän.

- Johtajat, joilla alaiset sijoittuvat yhteen toimipaikkaan, arvioivat oman työn hallinnan tunteensa hieman paremmaksi kuin johtajat, joiden alaiset ovat useammassa toimipaikassa, Sarkkinen sanoo.

Karvin havainnot ovat väljästi linjassa Helsingin kaupungin havaintojen kanssa.

- Isommissa yksiköissä johtaja ja varajohtaja toimivat saman katon alla. Johtamisen tuki on koettu vahvempana kuin pienemmissä yksiköissä, Miia Kemppi summaa kaupungin saamaa palautetta.

Hänen kertoo, että kaupunki selvittää alaisten maksimimäärää.

Karvin raporttiin osallistui päiväkodinjohtajia 245 kunnasta. Paras hallinnan tunne tehtäviinsä on alle 24 suoran alaisen johtajilla. Sarkkinen kertoo, että heitä löytyy lähinnä maaseutumaisista kunnista.

- Arvioinnin perusteella onkin olennaista kiinnittää huomiota siihen, että johdettavan henkilöstön määrä ei kasva päiväkodin johtajilla liian suureksi, hän toteaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tutkijan mukaan päiväkodin koko ei kerro mitään varhaiskasvatuksen laadusta - tämä asia hänestä on tärkein

# data[].attributes.attachment_link.description
Varhaiskasvatusjohtaja Miia Kempin mukaan kaupungilla ei ole linjausta, joka ohjaisi varhaiskasvatuksen yksikkökokojen kasvattamiseen, mutta kustannussäästöjä niistä syntyy.