# data[].attributes.body
Barbara Kruger – amerikiečių konceptuali menininkė ir feministė, gimusi 1945 m. Niujorke. Ji geriausiai žinoma dėl savo provokuojančių darbų, kuriuose jungia fotografiją, koliažą ir tekstą.

Jos stilius labai atpažįstamas: juodai balti vaizdai (dažnai iš masinės žiniasklaidos ar reklamos), ant kurių uždedami kontrastingi, raudoni fonai su baltais užrašais „Futura Bold Oblique“ arba „Helvetica“ šriftu. Tekstai dažnai yra trumpi, bet galingi šūkiai, tokie kaip: „Your body is a battleground“ („Tavo kūnas – mūšio laukas“) ar „I shop therefore I am“ („Perku, vadinasi, esu“).

Per tokią vizualinę kalbą Kruger kritikuoja vartotojiškumą, kapitalizmą, patriarchatą, medijų įtaką ir socialinius galios santykius. Jos darbai dažnai rodomi ne tik galerijose, bet ir viešose erdvėse – ant plakatų, pastatų sienų, reklaminių stendų, netgi metro stotyse.

https://en.wikipedia.org/wiki/Barbara_Kruger

https://barbarakruger.org

# data[].attributes.body
Jenny Holzer – amerikiečių konceptuali menininkė, gimusi 1950 m. Jos kūrybos esmė – tekstas viešose erdvėse. Ji garsėja „Truisms“ serija – trumpais, provokuojančiais teiginiais, tokiais kaip „Protect me from what I want“.

Holzer naudoja švieslentes, projekcijas ant pastatų, LED ekranus ir kitus formatus, kad jos žinutės pasiektų plačią auditoriją. Jos menas kritikuoja valdžią, karą, smurtą, vartotojiškumą ir socialinę nelygybę.

Ji – viena ryškiausių konceptualaus meno atstovių, iškėlusi tekstą į šiuolaikinio meno centrą.

https://www.britannica.com/biography/Jenny-Holzer

https://www.nga.gov/artists/31331-jenny-holzer

# data[].attributes.body
Banksy – anoniminis britų gatvės menininkas, kurio tapatybė iki šiol neatskleista. Jis išgarsėjo 1990-aisiais savo provokuojančiais, polItiniais ir satyriškais grafičiais, dažniausiai atliekamais šablonų (stencil) technika.

Jo darbai pasirodo viešose erdvėse – ant sienų, tiltų, gatvių kampų – ir dažnai komentuoja temas kaip karas, kapitalizmas, vartotojiškumas, socialinė nelygybė ar valdžios kritika. Ikoniški kūriniai: „Girl with Balloon“, „Flower Thrower“, „There Is Always Hope“.

Banksy taip pat kuria instaliacijas ir projektus, pvz., satyrinį pramogų parką „Dismaland“ (2015) ar politinį „Walled Off Hotel“ prie Izraelio ir Palestinos sienos.

Jo kūriniai tapo labai paklausūs meno rinkoje, nors jis pats dažnai ironizuoja apie meno komercializaciją. Banksy laikomas vienu įtakingiausių šiuolaikinio gatvės meno atstovų, kurio darbai jungia vizualinį humorą, ironiją ir gilią socialinę kritiką.

https://www.britannica.com/biography/Banksy

https://en.wikipedia.org/wiki/Banksy

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Visual Arts Painting Painters

Table of Contents

Banksy (born 1974?, Bristol?, England) is an anonymous British graffiti artist known for his acerbic and antiauthoritarian art, often done in public places. Although he is particularly known for his stenciled art featuring policemen and rats, over the years he has extended his practice to include installation and performance. Banksy's art often appears unexpectedly, and it typically causes a flurry of media attention. He generally claims the work on social media after it has been spotted.

Early career

Though Banksy's identity was well guarded, he came to notice as a freehand graffiti artist in 1993. Using stencils since 2000 to enhance his speed, he developed a distinctive iconography of highly recognizable images, such as rats and policemen, that communicated his antiauthoritarian message. With wry wit and stealth, Banksy merged graffiti art with installation and performance. In the 2003 exhibition "Turf War," he painted on the bodies of live pigs. At his "Crude Oils" exhibition in London in 2005, which featured altered replicas of the works of Claude Monet, Vincent van Gogh, and Edward Hopper, he released 200 live rats in the gallery. In 2005 Banksy, fully disguised, installed his own works on the walls of major museums in New York City and London, including the Metropolitan Museum of Art and Tate Britain.

West Bank murals, "Barely Legal," and "Cans Festival"

In 2005 Banksy also painted a wall on the Palestinian side of the West Bank: on the viewer's side, children play on a forlorn patch of earth, while through an apparent hole in the wall there is a scene of a perfect tropical beach. Banksy described himself as a "quality vandal," challenging the authority of political and art institutions on both the right and the left. In September 2006 his one-weekend Los Angeles warehouse installation "Barely Legal," for which he decorated a live elephant, attracted large crowds despite a lack of publicity. In Bristol, England, in 2006 he depicted a naked man clinging to a windowsill on the side of a public family-planning clinic; local residents voted to keep the mural. In 2008 Banksy's "Cans Festival"-a play on the Cannes film festival -encouraged visitors to add their own art to a south London rail tunnel on which he and 40 international artists had done airbrush paintings. The following year he staged a surprise show at the City Museum and Art Gallery in Bristol. It featured animatronics, oil paintings, and an old ice-cream truck.

Exit Through the Gift Shop and books

Banksy's books-which included Banging Your Head Against a Brick Wall (2001), Existencilism (2002), and Wall and Piece (2005)-documented his projects; iconic examples of his work, including a life-size image of two policemen kissing, were featured in the bleak futuristic film Children of Men (2006). Banksy directed the 2010 film Exit Through the Gift Shop, a documentary that ostensibly profiled the lives and work of the world's most talented graffiti artists. Critics were divided on the film, though, as some chose to accept it at face value while others saw it as a satire, with documentary subject and filmmaker-turned-street artist Thierry Guetta (who, some theorized, was an actor paid by Banksy or was, perhaps, Banksy himself) serving as a commentator on the commercialization of art.

Dismaland, Walled Off Hotel, and later works

In September 2015 Banksy debuted Dismaland, his most elaborate project to date, in Weston-super-Mare, England. The temporary amusement park and conceptual art show, which included work from other artists, was described by Banksy as "a family attraction that acknowledges inequality and impending catastrophe." Among the sites and features was a fake security checkpoint created by Bill Barminski where visitors' belongings were examined in a cardboard X-ray machine, and disgruntled greeters circulated through the park wearing shirts that read "Dismal." The park also hosted late-night parties and concerts by various bands. Dismaland closed in September 2015.

In 2017 Banksy addressed " Brexit," the scheduled exit of the United Kingdom from the European Union (EU), by painting on the side of a building in Dover the flag of the EU and a laborer poignantly removing one of its stars. That same year Banksy's next grand-scale project, the Walled Off Hotel, opened in Bethlehem. Constructed next to the barrier wall that separates Israel from the Palestinian territories, the hotel sardonically boasted "the worst view of any hotel in the world" and contained rooms decorated with original work by the artist and a gallery exhibiting work by Palestinian artists. The hotel closed in 2023 amid the events surrounding the Israel-Hamas War.

Banksy at auction

In late 2018 Girl with Balloon (2006), a canvas version of one of Banksy's most popular murals, startled onlookers at an auction when the work seemingly self-destructed by partly shredding just after selling for $1.4 million. As speculation about the meaning of the stunt and about the involvement of the auction house erupted on social media, Banksy posted a video claiming credit for the prank. He later released another video suggesting that the shredder, hidden in the frame, was meant to destroy the work completely but had malfunctioned. Pest Control, Banksy's authentication bureau, also issued a certificate acknowledging that the destroyed work had become a new piece of art with a new name, Love Is in the Bin. The work sold in 2021 for $25 million, beating Banksy's previous auction record, which had been set by Game Changer in 2020, when it sold for $22 million.

Legal battles

Although he was increasingly famous, Banksy remained anonymous; his rare interviews were conducted via e-mail or with responses delivered by an altered voice on tape. He remained committed to street art, declaring that life in a city in which graffiti was legal would be "like a party where everyone was invited." Nonetheless, the popularity of Banksy's work led to numerous unauthorized exhibitions and reproductions. Although artists typically rely on copyright laws to protect their works from such use, copyright requires disclosing the artist's identity. Banksy instead began to apply to register his work as a trademark in 2014 and later set up Gross Domestic Product, a temporary shop selling goods inspired by his art. Between 2020 and 2021 the European Union's intellectual property office threw out a number of Banksy's registration applications, saying they were made in bad faith.

Debra N. Mancoff The Editors of Encyclopaedia Britannica

# data[].attributes.attachment_link.title
Banksy | Biography, Art, Auction, Shredded Painting, & Facts | Britannica

# data[].attributes.attachment_link.description
Banksy is anonymous British graffiti artist known for his antiauthoritarian art, often done in public places. He began using stencils in 2000 and developed a distinctive iconography of recognizable images such as rats and policemen. With wry wit and stealth, Banksy merged graffiti art with installation and performance.

# data[].attributes.body
Guerrilla Girls – tai feministinė menininkių grupė, susikūrusi 1985 m. Niujorke. Jos garsėja anonimiškumu: viešumoje jos pasirodo su gorilų kaukėmis, o savo tapatybes slepia, pasivadindamos mirusių moterų menininkių vardais (pvz., Frida Kahlo, Käthe Kollwitz).

Grupės tikslas – atkreipti dėmesį į seksizmą, rasizmą ir diskriminaciją meno pasaulyje bei platesnėje visuomenėje. Jų ginklas – plakatas, humoras, ironija ir statistika. Vienas garsiausių jų plakatų klausia: „Do women have to be naked to get into the Met. Museum?“, rodydamas, kad muziejuose dauguma nuogų moterų vaizduojamos paveiksluose, bet mažai menininkių moterų yra kolekcijose.

Guerrilla Girls savo žinutes skleidžia plakatais, afišomis, instaliacijomis, performansais ir knygomis, dažnai pasitelkdamos reklamos ir popkultūros estetiką. Jų menas yra politiškas, bet kartu lengvai suprantamas ir plačiai prieinamas.

Jos laikomos vienomis svarbiausių feministinio ir aktyvistinio meno grupių, kurios iki šiol veikia tarptautiniu mastu, nuolat prisitaikydamos prie šiuolaikinių socialinių problemų.

https://www.britannica.com/topic/Guerrilla-Girls

https://www.guerrillagirls.com/our-story

# data[].attributes.attachment_link.title
Guerrilla Girls | History, Mission, Activities, & Facts | Britannica

# data[].attributes.attachment_link.description
Guerrilla Girls, American group of art activists, founded in 1985 with the twofold mission of bringing attention to women artists and artists of color and exposing the domination of white males in the art establishment. Learn more about the history and activities of the Guerrilla Girls.

# data[].attributes.body
1 stadija – Idėjos gavimas

Šiuo metu esu idėjos formavimo stadijoje. Mano pasirinkta tema – „Nematoma įtaka“. Ji kilo iš klausimų apie tai, kas mūsų kartoje iš tikrųjų turi įtaką, nors to dažnai nepastebime. Noriu sukurti kūrinį, kuris priverstų žiūrovą susimąstyti, kiek jo sprendimų yra iš tiesų jo paties, o kiek – primesti kitų žmonių, socialinių tinklų ar visuomenės lūkesčių.

2 stadija – Tyrimas ir koncepto plėtojimas

Šiuo metu renku mintis ir frazes, kurios atspindi nematomą spaudimą. Užrašinėju žodžius, kuriuos dažnai girdime, bet retai kvestionuojame, pvz.:

• „Turi būti populiarus“

• „Reikia turėti naują telefoną“

• „Visi taip daro“

• „Būk tobulas“

Tai taps pagrindinėmis frazėmis mano instaliacijoje – jos simbolizuos visuomenės primestas taisykles.

3 stadija – Eskizo kūrimas

Pradedu daryti pirmuosius eskizus. Planuoju, kad ant sienos ar didelio pagrindo kabės daug baltų lapų su skirtingomis frazėmis. Kai kurie užrašai bus ryškūs, o kai kurie vos matomi – tarsi „nematoma įtaka“. Centre bus tuščias lapas su klausimu: „Kas tu būtum be šių taisyklių?“

4 stadija – Medžiagų ir resursų rinkimas

Dabar esu pasiruošimo stadijoje – renku reikalingas medžiagas:

• baltus A4 lapus ar kartoną,

• juodą ir pilką flomasterį,

• klijus ar lipnią juostą,

• vietą ekspozicijai (sieną ar skydą).

5 stadija – Kūrinio įgyvendinimas

Turiu padarytus visus paruoštus lapus, taip pat pasiruošes atsinešti visas pašalines medžiagas reikalingas įrengimui.

6 stadija – Refleksija

Po įrengimo aprašysiu, kaip žiūrovai reaguoja, kokias mintis jiems sukelia kūrinys, ir ar pasiekiau tikslą – priversti susimąstyti apie nematomą įtaką.

7 stadija – Žiurovų reakcijos

Įrengęs savo eksponatą per pietų pertrauką specialiai likau netoli jo ir stebėjau, kaip žmonės reaguoja. Dauguma praeivių bent akimirkai sustodavo – kai kurie perskaitydavo kelias frazes ir matėsi, kad jiems tai sukėlė minčių. Keli mokiniai net garsiai komentavo, kad „čia tipo mes?“. Labiausiai pastebėjau, kad prie centrinio klausimo žmonės stabteldavo ilgiausiai. Kai kas net pasilenkdavo ar prisimerkdavo, kad įžiūrėtų silpnesnius užrašus. Nors ne visi gilinosi, manau, kad eksponatas tikrai patraukė dėmesį ir privertė pagalvoti apie tą nematomą spaudimą, kurio dažnai net nepastebime.

# data[].attributes.body
Supratimas apie konceptualųjį meną

1. Kaip tu dabar apibrėžtum konceptualų meną savo žodžiais? tai toks menas, kuriame svarbiausia yra ne tai, kaip kūrinys atrodo, o kokią idėją ar mintį jis perduoda.

2. Kuo konceptualus menas skiriasi nuo tradicinės tapybos ar skulptūros? Tradicinėje tapyboje ar skulptūroje dažniausiai vertinama technika, forma ir išvaizda, o konceptualiame mene – mintis, kurią menininkas nori perduoti, net jei kūrinys atrodo labai paprastas ar neįprastas.

3. Kodėl šiame mene idėja yra svarbesnė už forma ar grožį? nes menininkai siekia, kad žiūrovas mąstytų, o ne tik žiūrėtų į gražų vaizdą.

4. Ką tau buvo sunkiausia suprasti analizuojant šį meno stilių? kad kūrinys gali atrodyti labai paprastai, bet vis tiek būti laikomas menu.

5. Ar tavo požiūris į meną pasikeitė po šio projekto? Kaip? Taip, dabar suprantu, kad menas nebūtinai turi būti gražus – svarbiausia jo idėja ir žinutė.

Tyrinėjimas ir įkvėpimas

1. Kuris konceptualaus meno atstovas tave labiausiai įkvėpė? Kodėl? Labiausiai įkvėpė Banksy, nes jo darbai paprasti, bet labai taiklūs ir kalba apie tikras problemas.

2. Kuo tave sudomino Barbara Kruger ar kiti nagrinėti menininkai (pvz. Jenny Holzer, Banksy, Guerrilla Girls, Shepard Fairey)? Man patiko, kad jie naudoja tekstą, humorą ir provokacijas, kad priverstų žmones mąstyti.

3. Kokių bendrų bruožų matai tarp jų kūrybos ir savo darbo? Kaip ir jie, aš taip pat bandžiau perduoti aiškią žinutę ir naudoti paprastą, bet stiprų vaizdą.

4. Ar tyrinėdamas šiuos menininkus atradai naujų minčių apie visuomenę, kalbą, galią ar tapatybę? Taip, supratau, kad žodžiai ir vaizdai gali labai stipriai veikti žmonių nuomonę.

Idėja ir kūrybiniai sprendimai

1. Kaip sugalvojai temą savo darbui? Tema atėjo iš dalykų, kuriuos matau kasdien, todėl buvo lengva ją pasirinkti.

2. Ar tavo tema susijusi su kokia nors socialine, asmenine ar pasauline problema? Taip, ji susijusi su socialiniu spaudimu, lūkesčiais ir tuo, kaip visuomenė formuoja mūsų pasirinkimus.

3. Kaip išsigryninai savo idėją iš daugybės minčių? Atsirinkau vieną pagrindinę mintį: „kas iš tikrųjų mano sprendimas, o kas primesta?“, ir aplink ją sukūriau kūrinį.

4. Kuo tavo kūrinys išsiskiria iš kitų – kas jame unikalus? Jis leidžia žiūrovui aktyviai dalyvauti/skaityti, mąstyti ir pats susirasti atsakymą, o ne tiesiog žiūrėti į vaizdą.

5. Ar tavo darbas kelia klausimą, provokuoja, ar perteikia tam tikrą žinutę? Taip, jis provokuoja pagalvoti, kiek mūsų sprendimų yra tikrai savi.

6. Kodėl nusprendei naudoti būtent tokius žodžius, simbolius, spalvas ar medžiagas? Pasirinkau paprastus žodžius ir lapus, nes jie atrodo kasdieniški — kaip ir tos „nematomos taisyklės“, kurių nepastebime.

Procesas ir technika

1. Kokią techniką ar mediją pasirinkai (tekstą, koliažą, skaitmeninį vaizdą, fotografiją, instaliaciją)? Kodėl? Tai dar neatlikta, tačiau naudosiu fotografija, praeivių reakcijų, nes tai lengvai gaunama ir naudojama.

2. Kaip manai, ar tavo pasirinkta forma padeda stiprinti žinutę, kurią nori perduoti? Taip, būtent paprastumas leidžia žiūrovui sutelkti dėmesį į mintį, o ne į patį vaizdą.

3. Ar tavo kūrybos procese buvo momentas, kai reikėjo keisti planą ar idėją? Kodėl? Taip, iš pradžių galvojau daryti sudėtingesnį dizainą, bet supratau, kad paprastumas sustiprina žinutę.

4. Kaip atrodė tavo kūrybos kelias – nuo pirmos idėjos iki galutinio darbo? Pirma gavau idėja, tada galvojau, kokie žodžiai geriausiai atspindi spaudimą, parinkau juos, išdėsčiau ant lapų ir paruošiau eksponavimui.

5. Kas buvo įdomiausia ar netikėčiausia šio proceso metu? Tai, kad paprasti žodžiai ant lapų gali sukelti daug minčių ir reakcijų.

Žinutė ir poveikis

1. Kokią žinutę norėjai perduoti savo kūriniu? Norėjau parodyti, kad dažnai gyvename pagal taisykles, kurių net nepasirinkome patys.

2. Ką norėtum, kad žiūrovas pamatytų, pajustų ar suprastų, žiūrėdamas į tavo darbą? Kad jis pats sustotų ir pagalvotų, kurios taisyklės jam iš tikrųjų tinka, o kurios tik primestos.

3. Ar manai, kad tavo darbas gali paskatinti žmones susimąstyti? Kodėl? Taip, nes kiekvienas gali rasti bent vieną žodį ar lūkestį, kurį pats jaučia kasdien.

4. Kaip manai, ar tavo žinutė būtų suprantama visiems, ar tik tam tikrai auditorijai? Ji suprantama daugeliui, ypač jaunimui, kuris dažnai jaučia socialinį spaudimą.

5. Kur mokykloje eksponuotum savo darbą? Kodėl? Koridoriuje arba prie įėjimo ten jį pamatys dauguma mokinių, ir jis labiausiai paveiks praeinant.

Refleksija ir įsivertinimas

1. Kas, tavo manymu, tavo kūryboje pavyko geriausiai? Išlaikyti aiškią žinutę ir sukurti darbą, kuris priverčia sustoti ir pagalvoti.

2. Ką norėtum patobulinti, jei kurtum iš naujo? Gal pridėčiau daugiau įvairių frazių arba leistų žiūrovui pačiam parašyti savo „taisykles“.

3. Ką naujo išmokai apie save kaip kūrėją? Kad man gerai sekasi dirbti su idėjomis ir minimalizmu.

4. Ką šis projektas tave išmokė apie idėjas, žinutės galią ir kūrybos laisvę? Kad žinutė gali būti stipresnė už meninę formą, jei ji aiškiai suformuluota.

5. Kaip šis projektas pakeitė tavo požiūrį į tai, kas apskritai gali būti „menas“? Supratau, kad menas gali būti labai paprastas, jei jis priverčia mus mąstyti.

# data[].attributes.body
1 Pamoka: Šiandien domėjausi apie šiuolaikinį meną ir kaip jis reaguoja į pasaulio pokyčius. Supratau, kad daug kas susiję su technologijomis. Nusprendžiau kurti kūrinį apie „atnaujinimą“, nes šį žodį matau kasdien.

2 Pamoka: Dariau idėjų generavimą. Supratau, kad noriu paprastos formos, bet stiprios minties. Užrašiau sakinį „Ar reikia mane atnaujinti?“ ir man labai patiko, nes jis tinka ir žmogui, ir technologijai. Pradėjau ieškoti, kaip jungti analoginį ir skaitmeninį meną.

3 Pamoka: Kūriau DI koliažą su telefonu. Įdėjau žmogaus siluetą, duomenų srautus ir pasaulio žemėlapį. Toks vaizdas atrodo kaip šiuolaikinio žmogaus galva, pilna informacijos. Supratau, kad DI nėra tik įrankis — jis irgi keičia kūrybą.

4 Pamoka: Sukūriau QR kodą ir prijungiau jį prie atsisiųsto koliažo. Išbandžiau, ar veikia. Viskas gerai. Dabar kūrinys turi du sluoksnius: paprastą ir skaitmeninį. Man patinka, kad žiūrovas pats turi nuskenuoti — tai padaro jį aktyviu.

5 Pamoka: Sutvarkiau eksponavimą. Tiesiog baltas lapas su sakiniu ir QR. Supratau, kad paprasta forma kartais net stipresnė už sudėtingą. Tai atspindi, kad technologijų pasaulyje mums dažnai per daug informacijos, ir paprastumas tampa vertybe.

6 Pamoka: Pagalvojau apie tai, ką išmokau. Supratau, kad šiuolaikinis menas dažnai yra labiau idėja nei sudėtinga technika. DI man padėjo, bet ir iškėlė klausimą: kas čia autoriai — aš ar algoritmas? Gal abu. Taip pat supratau, kad technologijos keičia menininko vaidmenį — jis turi mąstyti ne tik apie grožį, bet ir apie pasaulio procesus.

Koncepcija

Mano kūrinys „Ar reikia mane atnaujinti?“ kalba apie tai, kaip šiuolaikinės technologijos keičia žmogų ir mūsų kasdienybę.

Mes nuolat matome pranešimus „Update“, „Refresh“, „System upgrade“. Telefonai nuolat atsinaujina, o kartais atrodo, kad ir mes turime būti vis geresni, greitesni, tobulesni.

Baltas lapas reiškia žmogų „iš naujo“.

QR kodas — ryšį su skaitmeniniu pasauliu.

DI koliažas — visą globalų informacijos srautą, kuris mus veikia.

Kūrinys klausia:

Ar tikrai mums reikia nuolat tobulėti pagal technologijų tempą, ar užtenka būti savimi?

Tai nėra aiškus atsakymas — tai klausimas žiūrovui.

# data[].attributes.body
Tema: „Disconnected“

Kūrinio idėja

Mano kūrinys vaizduoja, kaip technologijos ir globalizacija keičia žmogaus ryšį su pasauliu. Šiandien žmonės daug laiko praleidžia telefonuose, socialiniuose tinkluose ir dirbtinėje skaitmeninėje erdvėje, todėl tampa vis labiau atsiskyrę nuo tikros gamtos bei realaus bendravimo.

Kūrinio centre – žmogus, sėdintis tamsoje ir žiūrintis į telefoną. Aplink jį matoma nykstanti gamta, plastiko atliekos ir miesto šviesos. Telefono ekranas šviečia stipriausiai, parodydamas, kad technologijos tapo svarbesnės už tikrą pasaulį.

Darbas jungia:

fotografiją,

piešimą ranka,

skaitmeninį koliažą,

tekstą.

Tai tarpdisciplininis kūrinys, nes naudojamos ir tradicinės, ir skaitmeninės technikos.

Menininko dienoraštis

1 pamoka

Analizavau šiuolaikinį meną ir kūrinius apie technologijų poveikį žmogui. Nusprendžiau kurti darbą apie žmogaus priklausomybę nuo telefono ir tolstantį ryšį su gamta. Pasirinkau naudoti fotografiją, tekstą ir skaitmeninį koliažą.

2 pamoka

Padariau pagrindinę nuotrauką ir pradėjau kurti koliažą Canvoje. Pridėjau miesto, plastiko ir socialinių tinklų elementus. Eksperimentavau su glitch efektais ir spalvomis.

3 pamoka

Tobulinau kompoziciją ir pridėjau tekstą. Taip pat ranka markeriu papildžiau kai kurias vietas, kad kūrinys atrodytų originalesnis ir labiau tarpdisciplininis.

4 pamoka

Baigęs darbą supratau, kad technologijos labai keičia žmonių gyvenimą ir santykį su realiu pasauliu. Kurdamas išmokau derinti skirtingas technikas ir perteikti idėją per šiuolaikinio meno formas. Manau, kad mano kūrinys aiškiai parodo pokyčio temą globalizacijos ir tvarumo kontekste.

# data[].attributes.body
1. Kaip tavo šiuolaikinio meno kūrinys padeda žiūrovui suprasti pokyčio (change) temą globalizacijos arba tvarumo kontekste? Mano kūrinys parodo, kaip technologijos ir globalizacija keičia pasaulį – gamtą keičia tarša, o žmonių dėmesį užima socialiniai tinklai.

2. Kokį vaidmenį šiuolaikiniame pasaulyje atlieka skaitmeninės technologijos bei dirbtinis intelektas (DI), ir kaip šis supratimas atsispindi tavo darbe? Skaitmeninės technologijos ir DI daro didelę įtaką kasdieniam gyvenimui. Tai atsispindi mano darbe per socialinių tinklų simbolius ir skaitmeninius efektus.

3. Kokias esmines šiuolaikinio meno sąvokas ir idėjas atradai bei pritaikei vykdydamas šį tarpdisciplininį projektą? Atradau tokias sąvokas kaip konceptualumas, globalizacija, tvarumas ir mišrios medijos. Jas pritaikiau kurdamas savo kūrinį.

4. Kuriuos konkrečius tarpdisciplininius įrankius (vaizdą, tekstą, analogines ar skaitmenines medijas) pasirinkai ir kaip šis mišrių technologijų derinys padėjo sustiprinti tavo pagrindinę idėją? Naudojau vaizdus, tekstą ir skaitmeninį koliažą. Šių priemonių derinys padėjo aiškiau perteikti pagrindinę idėją.

5. Su kokiais didžiausiais techniniais iššūkiais susidūrei valdydamas pasirinktas priemones ir kokius sprendimus priėmei, kad pasiektum norimą rezultatą? Didžiausias iššūkis buvo suderinti daug skirtingų elementų viename darbe. Sprendžiau tai koreguodamas kompoziciją ir spalvas.

6. Kaip skaitmeninio koliažo, fotografijos ar garso/video sintezė pakeitė tavo galutinio kūrinio estetinę kokybę, lyginant su tradicinėmis dailės technikomis? Skaitmeninis koliažas leido sujungti daugiau idėjų ir simbolių nei tradicinis piešinys. Dėl to kūrinys tapo modernesnis ir išraiškingesnis.

7. Kaip tavo pradinė pokyčio idėja evoliucionavo menininko dienoraštyje po kiekvienos pamokos, ir kas padarė didžiausią įtaką galutinei koncepcijai? Iš pradžių norėjau kalbėti tik apie technologijas, tačiau vėliau įtraukiau ir tvarumo temą. Tai sustiprino galutinę koncepciją.

8. Kaip tavo darbe pasireiškia drąsus eksperimentavimas ir kokią asmeninę (savitą) meninę poziciją užimi globalizacijos ar tvarumo problemų atžvilgiu? Eksperimentavau jungdamas gamtos, taršos ir technologijų vaizdus. Mano pozicija yra ta, kad technologijos turi būti naudojamos atsakingai.

9. Kuo tavo sukurta koncepcija yra originali ir kaip išvengia paviršutiniško temos interpretavimo? Mano koncepcija originali, nes viename kūrinyje sujungiau globalizacijos, socialinių tinklų ir ekologijos temas. Tai nėra tik paprastas gamtos ir taršos palyginimas.

10. Remdamasis savo trumpu koncepcijos aprašu, įvertink, kiek tavo galutinis rezultatas atitinka pradinį sumanymą ir kaip aiškiai jis komunikuoja žinutę auditorijai? Galutinis rezultatas atitinka mano pradinį sumanymą. Manau, kad žinutė apie technologijų ir tvarumo santykį yra aiški žiūrovui.

11. Kritiškai pažvelgdamas į savo menininko dienoraščio įrašus, paaiškink, kurie proceso etapai buvo sėkmingiausi, o ką darytum kitaip, jei projektą pradėtum iš naujo? Sėkmingiausias etapas buvo koliažo kūrimas ir idėjų jungimas. Jei pradėčiau iš naujo, daugiau laiko skirčiau detalių išdėstymui.

12. Kokią reikšmę šiuolaikiniam kūrėjui ir visuomenei turi technologijų bei ekologinio tvarumo sintezė meninėje išraiškoje, vertinant tavo paties patirtį? Technologijų ir tvarumo sintezė padeda atkreipti visuomenės dėmesį į svarbias problemas. Mano patirtis parodė, kad menas gali skatinti susimąstyti apie ateitį.