# data[].attributes.body
Partihop:

1. De påpeger, at partihop er sjældne, men siger også, at tendensen til partiskift er stigende.

Det ses også på tabellen, hvor der efterfølgende har været en stor stigning i partiskift i perioden fra 2019-2022.

En forklaring kunne være, at der er oprettet flere partier i perioden 2019-2022, hvor artiklen ellers siger, at tendensen til nye partier faldende.

2. Det er et ultimativt brud med partidisciplinen. Den handler ofte om konflikt med partiet, politiske uenigheder eller personligt; hvem får ordførerskabet, ledelsesposterne, kan føle sig forbigået. Kan komme af mange forskellige årsager.

Løsgængeres skift relateres ofte til “personlige problematiske sager”.

Eksempler fra virkeligheden:

Inger Støjberg, grundet interne stridigheder med partiets ledelse og ønsket om en anden retning (starter nyt parti).

3. Partihop kan være en demokratisk styrke ved, at man herved kan opnå identifikation og dynamisk ideologi, som læner sig op ad nutiden.

Kan argumenteres for det svækker demokratiet, idet vælgeren ikke alene stemmer på en kandidat, men som oftest ud fra et parti eller har en forventning til, at repræsentanterne overholder en vis partidisciplin.

Artiklen peger på, at det skal ses som en demokratisk styrke, da det skal kunne være muligt at løsrive sig, hvis man er uenig med partiets politiske linjer, ledelse etc. Ikke bøje under. Uenigheder gør demokratiet stærkt - det står også i Grundloven (paragraf 56), at man er bundet af egen overbevisning.

# data[].attributes.body
Hvem ejer et folketingsmandat og hvilke afstemninger giver fritstilling af politikere bedre mening?

Jf. grundlovens §56 er folketingsmedlemmerne udelukkende bundet af deres egen overbevisning.

Pia K mener i modsætning til grundloven at, partimedlemmerne altid bør stemme i overnestemmelse med partilinjen. Hun ser partierne som primær aktør og argumenterer for at det er mere demokratisk når partierne ikke fritstiller deres medlemmer. Dette begrunder hun med at mange vælgere ikke tager stilling til kandidat men stemmer på partierne direkte.

Hvordan kan fritstilling af politikerne siges at svække/styrke Folketinget?

Øget arbejdsbelastning på folketingets medlemmer og dermed potentielt dårligere gennemarbejdet policy.

Magtkampen (ift. proportionalitet) mellem partierne bliver ligegyldig.

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
(Tag udgangspunkt i pensum)
Argumenter ved brug af pensum: Grundlovens §56, valgsystem
med proportionalitet, kort fra 2. kapitel i valgbogen,
repræsentationsmodeller, demokrati mv.

# data[].attributes.body
Gruppe 1, dør

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Det kan blive fordelagtigt for store kartelpartier, at lovgivningen bliver vedtaget markant hurtigere end før i tiden. Små partier har ikke kapaciteten til at gennemgå alle lovforslagene. Store partier har både erfaring og ressourcer til at gennemgå lovforslag hurtigere – både regeringen, der råder over embedsværket, der fremfører forslagene og de store oppositionspartier, der gennemgår forslagene. 

Kartelpartier udspringer af staten, hvilket kan have en selvforstærkende effekt i kraft af, at de store partier får flere penge, da de bare er større.

Der er et element af effektivitet, der kan være nødvendigt for at lave lovgivning så hurtigt. For mange kokke kan fordærve maden. Det kan ende med, at der ikke bliver vedtaget noget som helst, hvis der er for mange små partier.

SVM kan isolere fløjene, og der kan stilles spørgsmålstegn vil, hvorvidt det er demokratisk, da vi i Danmark har en tradition for mindretalsregeringer. 

Man kan risikere, at to store blokke kan holde hinanden i skak, og folketinget kan dermed blive svækket, da de altid vil modarbejde hinanden.

# data[].attributes.body
gruppe 3 vindue

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
1. De påpeger, at partihop er sjældne, men siger også, at tendensen til partiskift er stigende. 
Det ses også på tabellen, hvor der efterfølgende har været en stor stigning i partiskift i perioden fra 2019-2022. 
En forklaring kunne være, at der er oprettet flere partier i perioden 2019-2022, hvor artiklen ellers siger, at tendensen til nye partier faldende. 

2. Det er et ultimativt brud med partidisciplinen. Den handler ofte om konflikt med partiet, politiske uenigheder eller personligt; hvem får ordførerskabet, ledelsesposterne, kan føle sig forbigået. Kan komme af mange forskellige årsager. 
Løsgængeres skift relateres ofte til “personlige problematiske sager”. 
Eksempler fra virkeligheden: 
Inger Støjberg, grundet interne stridigheder med partiets ledelse og ønsket om en anden retning (starter nyt parti). 

3. Partihop kan være en demokratisk styrke ved, at man herved kan opnå identifikation og dynamisk ideologi, som læner sig op ad nutiden. 
Kan argumenteres for det svækker demokratiet, idet vælgeren ikke alene stemmer på en kandidat, men som oftest ud fra et parti eller har en forventning til, at repræsentanterne overholder en vis partidisciplin.
Artiklen peger på, at det skal ses som en demokratisk styrke, da det skal kunne være muligt at løsrive sig, hvis man er uenig med parties politiske linjer, ledelse etc. Ikke bøje under. Uenigheder gør demokratiet stærkt - det står også i Grundloven (paragraf 56), at man er bundet af egen overbevisning. 

# data[].attributes.body
Gruppe 2, dør (du min dør<3)

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
1) Regeringens administrative støtte er vokset mere end Folketingets. MFerne kan ikke sætte sig ind i de mange lovforslag og hasteforespørgelser. Grænserne mellem befolkningen, medierne mf. er blevet mere udvisket, og det gør det sværere for MFerne at vide, hvad befolkning vil. Regeringen har tid qua administrationen, som MFere og partier ikke nødvendigvis har, og det skaber en informationsassymitri.

2) Effektivisering af udvalg (forslag om færre medlemmer). Forretningsordnen har vedtaget et kodeks om at man skal kende dagsordnen mm. før mødet. 

3) 
- Minimumskrav om behandlingstid, som kan skabe bedre tid hos partierne/MFerne til at sætte sig ind i stoffet. 
- Sætte flere midler af til partierne, særligt dem, som ikke sidder i regeringen

# data[].attributes.body
Gruppe 2 Vindue

Organisatorisk svækkelse af
forsamlingen og udbygning af staten

https://ps.au.dk/fileadmin/Statskundskab/Billeder/Forskning/Forskningsprojekter/Magtudredning/Essays/Tema2/Mortensen___Pedersen__Tema_2_.pdf

https://cepos.dk/wp-content/uploads/2024/08/folketinget-haster-lovgivning-igennem.pdf

● Hvordan kan I på baggrund af Magtudredningens essay se en lignende tendens til at udbygningen af staten svækker Folketingets magt?

Folketinget har formel magt (lovforslag vedtages i FT + de skal godkende dagsorden). Men de har ikke ressourcer til at skrive lovforslag – det har kun regeringen, som har et embedsværk, der kan stå for det administrative og juridiske. Magten er centraliseret, og udarbejdelsen af lovforslag foregår i praksis i ministerierne. FT-medlemmer kan dog foreslå beslutningsforslag, som er i mere simpel form.

"Medlemmer er udfordrede i håndteringen af det store materiale og den omfattende information, som ligger til grund for beslutninger om lovgivning eller

kontrol med regeringen. Stigningen i Folketingets ressourcer har ikke matchet stigningen i antallet af ansatte i centraladministrationen."

Teknokratisk styre, mindre fokus på demokratisk samtale (Hal Koch would not be happy).

● Hvilken betydning har den korte behandlingstid for
Folketingets organisering i udvalg (Analysen fra CEPOS og
magtudredningens essay)?

FT-medlemmer kan have svært ved at nå at håndtere den store mængde materiale, fordi lovbehandlingen går meget hurtigt. Regeringen presser på ift. at fremskynde lovforslag, bruger hastebehandlinger mv.

Fra 81,7 dage i 2005 til 46,4 dage i 2022. SVM-regeringen er endnu kortere = 32,6. Tiden mellem fremsættelse og 1. behandling er også halveret.

Kan være en demokratisk udfordring. FT-medlemmer og borgere får mindre mulighed for at stille spørgsmål. Mindre "tid til omtanke".

● Hvordan kan man organisatorisk styrke Folketinget?

Give FT et slags "embedsværk"

Yderligere specialisering inden for partierne, så hvert enkelt medlem skal læse færre, men kan læse grundigere

Indkalde til møder i god tid, kende materialet på forhånd mv.

# data[].attributes.body
Gruppe 3, dør

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
1) Begge finder en stigende tendens i parti hop, dog udvider slide 44 med en crazy udvikling fra 2015-19

2)
Stærk leder - inger støjberg fra venstre 

Indflydelse/idealer - Lars løkke til moderaterne 
Skandaler - Mike (formegetfartpå) fonseca, Jon Steff, 
Norm bryder - Siqander panda 

3)
Spørgsmålet kan gribes an på to forskellige måder, enten et spørgsmål om demokrati forståelse, eller et spørgsmål om effektivitet ift output

Lovgivnings output (Easton) mindre effektivt, hvis MF bliver løsgængere eller stifter nye partier, vil vi se en større fragmentering, som gør det mere besværligt at skabe et flertal. 

# data[].attributes.body
Gruppe 1, Vindue

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
1. 
- Horisontal arbejdsdeling; ressourcer til uddelegering af arbejde, heraf hurtigere behandlingstid
- Upopulære beslutninger (PET-loven som eksempel) hastes igennem; kritik for at være udemokratisk, spekulativt og utransparent.
- Altså mere magt ved mindre modstand

2. 
- Kartelpartierne er professionaliserede; medierådgivning
- Igen omkring store og magtfulde partiers mulighed for gennemgående horisontal arbejdsdeling.

3. 
Svække: udemokratiske undertoner i forhastet lovgivningsproces, mindre grad af delibiration mm.
Styrker: 

# data[].attributes.body
D'Hondt use D'Hondt

Problemet med D'Hondt i følge Kjær og Elklit, at: D'Hondt favoriserer større partier, mens St. Laguë er mere neutral og repræsentativ.

De demokratiske implikationer er bl.a at: Valgforbund kan undergrave, ved at skabe en 'manufactored ranking order' altså en forudbestemt og ikke flertalsbestemt repræsentation. Der opstår en dobbelt D'Hondt, hvor de små partier først potentielt mister mandater (qua D'Hondt) i valgforbundet, og efterfølgende potentielt mister mandater i den samlede mandatfordeling. Kort sagt (citeret af Gustav) 'dobbelt røvrendes' de små partier i det nuværende system.

Argumenter for at beholde D'Hondt og valgforbund: (selvkonstrueret) Kan holde små (og evt ekstreme) partier ude af regering.

Valgforbund kan mindske stemmespild

# data[].attributes.body
ØHHH

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Gruppe 1

Opstillingsformer: sideordnet vs. partiliste

Partiliste
- Partiet bestemmer rækkefølgen på kandidaterne. Derfor afhænger antallet af partistemmer, som den enkelte kandidat for tildelt, af vedkommendes placering på listen. Partiet definerer på den måde klart, hvem der helst skal vælges ind. 

Kun partier som anvender kredsvis opstilling, dvs. opstiller én kandidat pr. kreds, kan anmelde partiliste. 

Hvis en kandidat længere ned på listen får rigtig mange personlige stemmer, er det dog i sjældne tilfælde muligt at 'sprænge' partilisten og vinde et mandat alligevel.


Sideordnet 
- Det afgørende for, om en kandidat vælges ind, er vedkommendes personlige stemmetal. Partistemmer tildeles ikke efter rækkefølge på listen, men efter antallet af personlige stemmer.

Normalt vil kandidaterne være placeret i alfabetisk rækkefølge, men som noget nyt er det dog muligt for partierne at lave en såkaldt prioriteret sideordnet opstilling, hvor man fra partiets side bestemmer, hvilken rækkefølge kandidaterne er placeret på listen. Altså kan partierne på denne måde indirekte vise, hvem de helst vil have valgt ind. 

Ved sideordnet opstilling kan man vælge at opstille hver kandidat i enten én, flere eller alle opstillingskredse. 


Hvordan anvendes opstillingsformerne?
- Partiliste: Ved FT-valg anvendes denne primært af Enhedslisten (også i et vist omfang SF), mens det ved kommunalvalg er ca. 25-30% af alle lister. 

- Sideordnet er dermed den mest brugte. 

Hvilken er mest demokratisk?
- Sideordnet: umiddelbart mest demokratisk, fordi personlige stemmetal betyder mere. 

- Partiliste: større gennemsigtighed, fordi man som vælger har større sandsynlighed for at vide, hvem ens stemme tilfalder.

# data[].attributes.body
Gruppe 1: sideordnet/partiliste opstilling

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Opgave 1:
Sideordnet: Mandaterne bliver fordelt efter de personlige stemmer

Partilisteopstilling: Partiet opstiller kandidaterne i en bestemt rækkefølge, så kandidaterne fra toppen bliver valgt først hvis de får mandat

Kommunalvalg:
De kan selv vælge hvad de vælger at bruge af de to metoder

Folketinget: 
De kan opstille dem enten sideordnet eller kredsvis (den politiker der vælges i den kreds, får alle kredsens partistemmer udover de personlige)

Opgave 2, hvilken metode er mest demokratisk:

Sideordnet
- For: Umiddelbart mest demokratisk, da borgerne får mere direkte indflydelse
- Imod: Partierne har måske en 'bedre' indsigt i hvordan mandaterne kan bruges bedst muligt, ift hvad vælgeren egenligt ønsker. Der kan ligeledes komme intern konkurrence i partiet, som ikke vil komme partiet til gavn

Partilisteopstilling
-For: (sideordnet imod)
-Imod: (sideordnet for) 

# data[].attributes.body
Gruppe 3: Fuck de 49%

⮚ Hvad ville der ske, hvis DK (gen)indførte flertalsvalg i enkeltmandskreds til næste valg?

Det kommer lidt an på, hvilke kredse man vil anvende, er det storkredse, mindre kredse, amst?

De ekstreme/små partier vil nok stå udenfor indflydelse.

Der vil være partisammenlægninger (to store partier i hhv. rød og blå blok)

⮚ Hvordan tror I folketinget ville se ud?

Der vil være to store blokke, og en et-partiregering

Folketinget vil dermed blive styret af et parti af gangen i en flertalsregering.

⮚ Hvilken betydning ville det have for, hvordan partierne går til valgkamp?

De to store blokke vil fokusere på “svingkredse”, og ikke fører valgkamp, hvor de ved de taber.

Blå blok vil ikke føre valgkamp i de store byer

Rød blok vil ikke føre valgkamp i "udkants Danmark” eller det onde tunger kalder “den rådne banan”

Litteraturliste:

Heywood, Andrew (2019) Politics. London: Red Globe Press, side 224-239.

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Sideordnet: partierne prioriterer ikke deres kandidater, de personlige stemmer er afgørende 
Partliliste: partierne prioriterer deres kandidater 
Kommunalvalg: kun sideordnet
Folketingsvalg: op til partierne
Mest demokratisk: sideordnet, da vælgerne selv kan bestemme, præcis hvilken kandidat de vil stemme på 

# data[].attributes.body
1. Fremgang for store partier, tilbagegang for mindre – mindre udvalg i partier.

2. Der ville ske en degradering af mangfoldighed i FT. I valget i 2022, havde S flest antal stemmer i alle valgkredse på nær 8. De resterende ville fordeles ligeligt mellem V og Ø. Derfor ville der være en enorm skævhed i fordeling og repræsentation.

3. Partierne ville fokusere deres valgkamp på områder, i hvilke de på forhånd vidste, de var populære. Mange mindre partier ville formentlig give op.

# data[].attributes.body
Gruppe 3: Foreningen for politisk splittelse og amerikanske tilstande i Danmark

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Vi forudser, at hele partisystemet vil ændre sig markant, og at vi vil se ind i en fremtid med færre - måske kun to - partier (jf. Duverger’s lov). Det vil ske, da partierne skal sikre sig, at de vinder kredsene. Det vil skabe klare og endnu mere stabile regeringer, grundet fravær af koalititioner.
Folketinget vil i en helt anden grad end i dag være delt op i to blokke - lidt ala USA. Det kan også ses som en fordel, da ansvarsfordelingen bliver meget klar.
Partierne vil også præcisere deres fokus alt efter, hvor de kan "vinde" en kreds. Altså fokusere på de såkaldte "svingkredser". 
Frygt for at markant ringere repæsentation og splittelse samt lavere valgdetagelse  = demokratisk illegtimitet.

# data[].attributes.body
DE KØBENHAVNSKE SALONER - STØJBERG HVORHENNE???

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Gruppe 1: Sideordnet vs. partilistopstilling

- Hvad er forskellen på sideordnet og partilistopstilling? Og hvordan fungerer det i hhv. Folketingsvalg vs. kommunalvalg?

Sideordnet = personlige stemmer.
Partilistopstilling = parti laver en rækkefølge.

- Hvilken opstillingsform er mest demokratisk? Kom med argumenter for og imod begge opstillingsformer.

Sideordnet = mere demokratisk, da det er personlige stemmer og vælgerne bestemmer.

Partilistopstilling = mindre demokratisk, da det er partiet, som bestemmer rækkefølge.

# data[].attributes.body
Folkets suverænitet

§ 31, stk. 1

“Folketingets medlemmer vælges ved almindelige, direkte og hemmelige valg.”

§32, stk 2

“Folketingets medlemmer vælges for fire år”

Forsamlingens suverænitet

§ 56. “Folketingsmedlemmerne er ene bundet ved deres overbevisning og ikke ved nogen forskrift af deres vælgere.”

Magtens tredeling

§ 3

“Den lovgivende magt er hos kongen og Folketinget i forening. Den udøvende magt er hos kongen. Den dømmende magt er hos domstolene.”

Regeringens ansvar

§ 12

“Kongen har den højeste myndighed over rigets anliggender, og denne myndighed udøves gennem ministrene.”

§ 13

“Ministrene er ansvarlige for regeringens førelse; deres ansvarlighed bestemmes nærmere ved lov.”

§ 14

“Kongen udnævner og afskediger statsministeren og de øvrige ministre.”

§ 15, stk. 1

“Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at Folketinget har udtalt sin mistillid til ham.”

Domstolenes uafhængighed

§ 64

“Dommerne har i deres kald alene at rette sig efter loven.”

§ 62

“Den dømmende magts udøvelse kan kun ordnes ved lov. Undtagelsesdomstole kan ikke nedsættes.”

§ 63, stk. 1

“Domstolene er berettigede til at påkende ethvert spørgsmål om øvrighedsmyndighedens grænser.”

# data[].attributes.body
Gruppe 3 ved vindue: Former for repræsentation i grundloven

§31, stk 2: sikring af ligelig repræsentation af de forskellige anskuelser blandt vælgere fastsætter valgmåden

§32, stk 1: folketingets medlemmer vælges for fire år.

§34: Folketinget er ukrænkeligt. Enhver, der antaster dets sikkerhed eller firhed, enhver, der udsteder eller adlyder noget dertil sigtende befaling, gør sig skyldig i højforræderi (Mette ciao dukke gate)

hvad er forskellen mellem delegate og trustee:

delegate: De repræsenterede uddelegerer kontrollen/magten til en repræsentant. Delegaten tænker ikke for dem selv, men handler udelukkende på de repræsenteredes vegne og efter de repræsenteredes overbevisninger. (hvis de ikke handler direkte efter folkets ønsker, kan delegaten straffes/sanktioneres).

trustee: de repræsenterede overgiver noget af deres reelle magt/kontrol til særligt udvalgte (højtuddannede, erfarne, højt begavede) repræsentanter i tillid til, at repræsentanten fortsat vil handle i folkets interesse (man kan ik sikre sig at denne trustee så rent faktisk gør det. Man kan ik regne helt med dem).

Eksempler på repræsentation i vores daglige liv

– DK: Reel mulighed for at blive valgt - billige mandater. Men i hvor høj grad er reel præsentation muligt? Karinas model om over/underrepræsentation i indkomst, etnicitet og køn i kommunalbestyrelserne - danske kommunalbestyrelser består af rige, gamle, højtuddannede mænd. Meget kommunalt arbejde er dårligt lønnet. Hvem har muligheden for at tage dette ansvar på sig?

EU: Demokratisk underskud??? Kun direkte valg til en af EU's tre institutioner (EP). På den anden side er kommisærer og ministre vel også folkevalgt... gennem folkevalgte. Er det repræsentation??? Ved ik

Alle ovennævnte institutioner påvirker vores daglige liv (ville vi personligt mene)

# data[].attributes.body
Hold 2 - Magtens tredeling

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Hvordan bliver magtens tredeling beskrevet i grundloven? Er den fuldkommen?
"§ 3 Den lovgivende magt er hos kongen og Folketinget i forening. Den udøvende magt
er hos kongen. Den dømmende magt er hos domstolene"
Den er ikke fuldkommen, da regeringen (i hvert fald, hvis det er en flertalsregering) både har lovgivende- og udøvende magt.

Hvilken rolle spiller partierne, og hvordan fremgår det af grundloven?
De nævnes ikke. 

§ 56. Folketingsmedlemmerne er ene bundet ved deres overbevisning og ikke ved nogen forskrift af deres vælgere.

Dog nævnes foreningsfrihed: 
"§ 78 Stk. 1. Borgerne har ret til uden forudgående tilladelse at danne foreninger i ethvert lovligt øjemed."

Undersøg, hvilke midler, Folketinget kan anvende til at kontrollere regeringen:
§ 15 Stk. 1. Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at Folketinget har udtalt sin mistillid til ham.
Stk. 2. Udtaler Folketinget sin mistillid til statsministeren, skal denne begære
ministeriets afsked, medmindre nyvalg udskrives. Et ministerium, som har fået et
mistillidsvotum, eller som har begæret sin afsked, fungerer, indtil et nyt ministerium
er udnævnt. Fungerende ministre kan i deres embede kun foretage sig, hvad der
er fornødent til embedsforretningernes uforstyrrede førelse.

Folketingets kontrol: Folketinget har en række instrumenter til rådighed for at kontrollere regeringens embedsførelse, herunder: spørgsmål (paragraf 20-spørgsmål, forespørgsler), Folketingets Ombudsmand, Rigsrevisionen og undersøgelseskommissioner. (nævnes i Blom-Hansen & Munk Christiansen, 2021)

# data[].attributes.body
HOLD 4 VED VINDUET: Grundlovsændringer

Christensen (1999) fremlægger forslag om følgende grundlovsændringer:

1. - Han forslår at fjerne opløsningsretten, ved ændringer paragraf 15 og 32, og dermed udskiftning af negativ parlamentarisme med positiv

- Christensen (1999) argumenterer videre at reglerne om suverænitetsafgivelse, paragraf 20, bør ændres til folkeafstemninger. Dette vil gøres for at give mere suverænitet til folketinget, gennem folkeafstemninger, specifik i forbindelse med EU-lovgivning

-

- Desuden er et kritikpunkt, det at domstolene ikke kan efterprøve, hvorvidt den lovgivende magt holder sin inden for grundlovens rammer -> Potentielt et hul i tredelingen af magten

Konkluderende, kan det siges at Christensen (1999) dels kalder grundloven for utilgængeligt formuleret, og at man bør ændre på proceduren for grundlovsændringer til det nemmere -> Konkret vil han afskaffe 5/6 del reglen, og lade grundlovsændringer være op til folkeafstemninger

2. Det ville være oplagt, at præcisere monarkiets position, med udgangspunkt i den praktiske virkelighed -> Dette ville medføre ændringer i paragraf 3, paragraf 5, paragraf 14 mfl. Videre er vi enige i Christensens (1999) pointe om, at sproget bør oversættes til mere tilgængelige, og nyfortolkede formuleringer, for at involvere flere i grundloven. En anden pointe, er at en konge bør have samme rettigheder som sit folk, og dermed børn man afskaffe paragraf ("§ 6 kongen skal høre til den evangelisk-lutherske kirke.")

3. Primært qua kongens juridiske rettigheder, mener vi ikke, at den svarende til virkeligheden. Dog vil en ændring være så betydelig, og praktiske er kongens rettighed som sådan ikke udeomratiske, og derfor er vi enige med Christensen(1999) om at det ikke er en hastesag

# data[].attributes.body
Gruppe 4

Hvilke ændringsforslag fremsætter Christensen (1999)

Hovedpointe: Der er ikke et akut behov for ændring, dog kan det være smart at gøre sproget mere alment forståeligt (s. 42, 43n)

Problematisk ift. suverænitetsafgivelse (Fx EU)

- Afskaffelse af ⅚ dels kravet (s. 35, nederst)

- "Skal grundloven ændres på dette punkt, er det måske mest nærliggende at afskaffe fem sjettedelskravet og i stedet gøre det til et ufravigeligt krav, at der gennemføres en bindende folkeafstemning”

Procedure ift. ændringer i Grundloven (s. 42)

Hvad lovgivningsmagten kan blande sig i

- Præcisering: ift. tvindlov og 2. verdenskrig med greven  (s. 37)

- “Nogen præcis grænse for, hvad lovgivningsmagten kan blande sig i, sætte grundlovens §3 imidlertid ikke. Det er heller ikke let, men der kunne ifm. en grundlovsændring være grund til at overveje, om der kan trækkes en mere præcis grænse end i dag.”

“Grundlovens § 3 om magtens tredeling har været særligt fremme (”

i de seneste års debat om diverse »særlove«, navnlig Tvindloven.

Har I selv forslag til ændringer af Grundloven?

enige med Christensen: sproget er mærkeligt, eks. ordet konge (§1-89)

paragraffer ift. kirke, separation af kirke og stat (§4)

konkretisering af, hvordan en regering skal skabes, nedskrive formaliteterne

Juridisk adskillelse af kongehus og regering (Nævnes 47 gange)

Er Grundloven en tidssvarende ramme om det danske folkestyre, og hvorfor / hvorfor ikke?

Ikke ift. sprog

Ift. andre internationale aktører såsom EU

Tidssvarende ift. demokratiet som ideologi

# data[].attributes.body
Gruppe 2: Magtens tredeling

1. Hvordan bliver magtens tredeling beskrevet i Grundloven? Er den fuldkommen?

Paragraf 3: “Den lovgivende magt er hos kongen og folketinget i forening. Den udøvende magt er hos kongen. Den dømmende magt er hos domstolene”

Ikke tidssvarende

Grundloven tilskriver kongen mere magt end han reelt har i dag.

2. Hvilken rolle spiller partierne, og hvordan fremgår det af grundloven?

Partier nævnes ikke direkte i Grundloven

§ 56. Folketingsmedlemmerne er ene bundet ved deres overbevisning og ikke ved nogen forskrift af deres vælgere.

3. Undersøg hvilke midler Folketinget kan anvende til at kontrollere regeringen (se evt. pensum til timen)

Paragraf 15: Stk. 1.” "Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at Folketinget har udtalt sin mistillid til ham.”

Stk. 2. Udtaler folketinget sin mistillid til statsministeren, skal denne begære ministeriets afsked, medmindre nyvalg udskrives. Et ministerium, som har fået et mistillidsvotum, eller som har begæret sin afsked, fungerer, indtil et nyt ministerium er udnævnt. Fungerende ministre kan i deres embede kun foretage sig, hvad der er fornødent til embedsforretningernes uforstyrrede førelse.

Paragraf 16: “Ministrene kan af kongen eller folketinget tiltales for deres embedsførelse. Rigsretten påkender de mod ministrene for deres embedsførelse

anlagte sager.”

“ § 19. Stk. 1. Kongen handler på rigets vegne i mellemfolkelige anliggender. Uden folketingets samtykke kan han dog ikke foretage nogen handling, der forøger eller indskrænker rigets område, eller indgå nogen forpligtelse, til hvis opfyldelse folketingets medvirken er nødvendig, eller som iøvrigt er af større betydning. Ejheller kan kongen uden folketingets samtykke opsige nogen mellemfolkelig overenskomst, som er indgået med folketingets samtykke.”

Folketinget har en række parlamentariske kontrolinstrumenter til at kontrollere regeringen:

§20 Spørgsmål til regeringen. Hvis Folketinget anvender et §20 spørgsmål, har regeringen krav på at svare inden for et givet tidspunkt.

§ 32. Stk. 1. Folketingets medlemmer vælges for fire år.

Stk. 2. Kongen kan til enhver tid udskrive nyvalg med den virkning, at de bestående folketingsmandater bortfalder, når nyvalg har fundet sted

# data[].attributes.body
Hold 3 - repræsentation

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
  1. § 56: Folketingsmedlemmerne er ene bundet ved deres overbevisning og ikke ved nogen forskrift af deres vælgere. Dette er et eksempel på en trustee repræsentation (Heywood 2019: 220). Vi oplever dog stadig, at der er nogle klare normer og forventninger til, at man holder, hvad man lover vælgerne
- I praksis bærer det danske politiske system præg af mandat modellen (Heywood 2019: 222).
- Et eksempel på mikrokosmos af det større samfund, fremgår af kønsdebatten 

2. Forskellen mellem trustee og delegate er, at en delegate egentligt er en forlængelse af vælgerens ønsker uden selvstændighed. Trustee derimod har mere selvbestemmelse og handler på baggrund af en tillidserklæring fra vælgerne. Opfattes som en moralsk pligt, da trustees er dem med højest viden og uddannelsesniveau: "It is based on the belief that knowledge and understanding are unequally distributed in society, in the sense that not all
citizens know what is best for them" (Heywood 2019: 222).

3. En studerende i studienævnet repræsenterer medstuderendes interesser i spørgsmål om undervisning og studiemiljø. 

Fagforeninger som varetager visse typer ansattes interesser og forhandler på deres vegne.  

Ambassadører repræsenterer Danmark i andre lande; i FN repræsenterer Danmarks udsending landet i internationale forhandlinger.

# data[].attributes.body
Hold 1 - Parlementrisk styringskæde

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Hvor kan I se de forskellige dele af den parlamentariske styringskæde i grundloven?
- §3 beskriver hvem, der styrer hvad
- §63 beskriver domstolenes magt over øvrighedsmyndighedens grænser.
- §32 beskriver, hvordan man kun sidder i en begrænset periode
- §41, alle medlemmer af folketinget kan fremsætte lovforslag

Hvilke paragraffer beskriver relationen mellem forvaltningen, vælgerne, regeringen (kongen) og Folketinget?
- §15, mistillidsvotom 
- §41, alle medlemmer af folketinget kan fremsætte lovforslag



Parlamentariske styringskæde
-Negativ parlamentarisme udøves gennem mistillidsvotum (paragraf 15)

# data[].attributes.body
Gruppe 3:

Fukuyama beskriver, hvorfor flere teorier tager fejl om statsdannelse. Hvad er hans teori og hvad skal der til for at danne en stat?

I statsdannelses processen, skal disse faktorer være i spil;

1. Ressourceoverskud: Der skal være nok ressourcer til at skabe et overskud udover det der kræves til overlevelse. Dette kan enten være naturens rigdom, teknologi eller landbrug.

2. Stor befolkning: Befolkningen skal være stor nok til at fordele arbejdsopgaver og danne en magtfuld elite

3. Fysisk begrænsning: Befolkningen skal ikke kunne flygte

4. Motivation til at underkaste sig en statslig autoritet.
- særligt drevet af trussel mod eget liv.

Han kritiserer Hobbes teori, fordi han synes han forsimpler teorien om statsdannelse, og hvordan de fungerer, bla;

Hobbes fokuserer på statens magtmonopol (voldsmonopolet), men tager ikke højde for institutionernes betydning, fx. den sikkerhed og stabilitet en retsstat gør for et samfund

Kritiserer ham for et forsimplet menneskesyn, som ikke tager højde for faktorer som religion, normer og værdier, som han mener også spiller en meget stor rolle i statens samhørighed

Hobbes’ teori er fejlagtig, fordi “Such a state of primordial individualism never existed; human beings are social by nature […]” (s. 151).

Hvordan er det forskelligt fra Herbst og Tilly?

Han mener, at der indgår mange flere faktorer i statsdannelse og at andre teoretikere har forsimplet årsagen til en dannelse af stater.

Charles Tilly: Krig skaber statsdannelse og handlen med andre lande forstærker statsdannelse

“War made the state and state made the war”

Staten opstod fordi magthaverne førte krig og havde brug for ressourser

Sammenholdt med Fukuyama: Tilly har mere fokus på krig, og fokuserer mere på hvordan de ydre

# data[].attributes.body
Gruppe 1.0

Forklaringer:

Stammesamfund har ikke samme udgangspunkt som Europæiske stater’

De økonomiske omkostninger ved infrastrukturel ubyggelse har ikke været tilgængelig. Det skyldes fraværet af den type kokurrance som tvang europæiske stormagter til at udvikle  deres tekonologi

Geografiske forhold har gjort at afrikanske stammer, byområder og bystater har haft for store landmæssige afstande, som har afholdt dem fra krig, og gjort det umuligt at samle stater.

Artiklen fremhæver at det er svært for en stat at opretholde magt over store ubeboede områder, da der hverken er interesser eller midler til at skabe infrastruktur i disse områder

Forskere tillægger ofte den eurocentriske koloniseringsperiode for stor skyld for Afrikas manglende statsdannelse. Artiklen argumenterer for at

# data[].attributes.body
Gruppe 4 - deliberativt demokrati

# data[].attributes.body
GRUPPE 4 (mod vinduet

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Alle Europas har siden murens fald haft mere demokrati (både liberalt og elektoralt) end Afrika. Afrikas demokrati har også været tilbagetrækkende siden 2010. forskellen på liberalt og elektoralt er at, mens elektoralt kun går ud på hvorvidt regeringen er dannet ud fra folkets stemmer, så handler det liberale også om borgerlige rettigheder heraf

# data[].attributes.body
Spørgsmål 1: ”In this book, I argue that leaders confront three sets of issues when building their states: the cost of expanding the domestic power infrastructure; the nature of national boundaries; and the design of state systems.” Herbst. (s. 13)

# data[].attributes.body
Spørgsmål 3: Fukuyama beskriver, hvorfor flere teorier tager fejl om statsdannelse. Hvad er hans teori og hvad skal der til for at danne en stat? Hvordan er det forskelligt for Herbst og Tilly?

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Argumenterer imod tanken om, at øget befolkningstæthed - han er uenig, men ser det som en faktor. Han mener, at stater opstår særligt når fire krav er opfyldt: Overskud af ressourcer, stort samfund og elite, geografisk afgrænsning med befolkningstæthed og udfordringer med at flygte og befolkningens motivation til at opgive noget af sin personlige frihed for the greater good. 

# data[].attributes.body
Gruppe 4 (mod vinduet)

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Hvordan står det til med korruption Afrika v. Europa?      I Europa sker der et "boom" i politisk korruption efter murens fald -->nye stater efter sovjets sammenbrud.   I Afrika sker det et mere langtrukken "boom" som store dele af kontinentet bliver afkoloniseret.                    

# data[].attributes.body
Gruppe 1.1

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
- Geografi: Da befolkningstætheden er så lav, er det praktisk svært at udbygge systemerne for fordelingen af de basale offentlige goder.

# data[].attributes.body
Spørgsmål 2

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Ifølge Tilly så "war made the state"...(i Europa). Herbst argumenterer for, at dette ikke er tilfældet i Afrika. Hvilken betydning har Herbst argument (og analyse) for Tillys Teori? Er den falsificeret? Herbst argument: pga en større landmasse, mere udfordrende geografi og lavere befolkningstæthed, er det sværere og mere omkostningsfuldt at centralisere magten og dermed at danne stærke stater. Tilly opdeler i sin tekst selv staterne. Europa kontra resten af verden. "THe extension of the Europe-based state-making process to the rest of the world, however, did not result in the creation of states in the strict european image". På den ene side kan man sige, at Herbsts argument i princippet underbygger Tillys teori. Der har ikke været den samme krigstradition i Afrika, og Afrikas stater er ikke lige så stærke som Europas. (eller også ved vi blot ikke nok om Afrikas krigshistorie). På den anden side har der også været krig i Afrika, men dette har som bekendt ikke ført til dannelsen af stater som i Europa.

# data[].attributes.body
Gruppe nummer (og 'sjovt navn')

# data[].attributes.custom_properties.hgKJswkE
Her skriver I jeres svar på spørgsmål. I kan indsætte billeder, citater m.m.