# data[].attributes.body
Gallia põhjaosas elas hajali kogukondadena germaani rahvas, kes kutsusid ennast frankideks.

# data[].attributes.body
Kui Rooma riik kokku varises haarasid võimuvalitsejad võimu. Üks nendest oli 16-aastane Chlodovech kes asus kohe oma territooriumit laiendama ning lõpuks kõrvaldas ta teised Frangi väikevalitsejad ja temast sai kogu frankide kuningas.

# data[].attributes.body
Frangiriik oli suur, aga präeguseks on see ära jaotatud Saksamaa, Prantsusmaa vahel.

# data[].attributes.body
Frangi riigi kõige silmapaistev valitseja oli Chlodovech. Ta oli silmapaistev, sest ta sai valitsejaks 16 aastaselt, mis on väga noor. Kui ta valitsejaks sai hakkas ta kohe laienema. Ta sai valitsejaks peale oma isa surma ja Chlodovech valitses kokku 30 aastat.

# data[].attributes.body
Teine silmapaistev valitseja oli Karl Suur. Karl Suur sai valitsejaks kui tema isa Pippin II lühike suri. Ta oli väga osav vägede juht ja valitseja. Karl Suure valitsemise ajal saavutas Frangi riik oma suurima ulatuse, vallutades suure osa Itaaliast, tänapäeva Saksamaast ning sõdis Püreenee poolsaarel araablastega. Kõige raskem vallutus oli, siis kui Karl Suur tahtis alistada Sakse.

# data[].attributes.body
Dünastia- valitsejasugu, samast suguvõsast põlvnevad kuningad.

Merovingid- Clodovechist põlvnenud kuningate dünastia.

Karolingid- Karl Martellist põlvnenud Frangi kuningate dünastia.

# data[].attributes.body
Frangi riik jaotati kolmeks, aga teised riigid hakkasid Frangi riiki ründama kuna Frangi riik ei olnud enam ühtne ja see tegi seda riiki nõrgemaks. Kui Frangi riik alistati sai sellest riigist Saksa-Rooma keisririik ja Prantsusmaa kuningriik.

# data[].attributes.body
Frangiriik (https://www.taskutark.ee/frangi-riigi-tous/). 09.03.25

Keskaeg 7.klassi ajalooõpik I osa lk 18-22

# data[].attributes.body
Bütsantsi riik on samuti tuntud ka kui Ida-Rooma riik. See tekkis 395.aastal pärast Rooma riigi jagunemist ida-ja lääneosaks. Need jagunesid kuna impeerium oli muutunud liiga suureks, et seda saaks vaid üks valitseja juhtida.

# data[].attributes.body
Bütsantsi riigi alla kuulusid näiteks tänapäeva Kreeka, Türgi, Küpros, natukene Egiptust ja teised.

# data[].attributes.body
Esimene silmapaistev valitseja oli Justinianus I kes valitses aastatel 527-565. Justinianuse valitsemise ajal suutis Bütsants paljud endised Rooma riigi lääneprovintsid tagasi vallutada. Justinianus on ka kuulus oma ehitise poolt mille nimi on Hagia Sophia. See hiiglaslik kirik oli sajandeid maailma suurim kristlik pühakoda.

# data[].attributes.body
Teine silmapaistev valitseja oli Justinus I kes oli võimul aastatel 518–527. Ta oli pärit vaesest perest. Noorena läks ta kahe vennaga pealinna ja astusid sõjaväkke. Ta tõusis kiiresti ametiredelilt tippu poole.

# data[].attributes.body
Hagia Sophia onhiiglaslik kirik mis oli sajandeid maailma suurim kristlik pühakoda milla lasi teha Justinianus I.

# data[].attributes.body
Bütsants- Ida-Rooma keisririik keskajal.

Õigeusu kirik- Rooma impeeriumi ida-osas kujunenud kirik.

Patriarh- õigeusu kiriku pea.

Ikoon- pühapilt.

Kirikulõhe- kiriku jagunemine õigeusu ja katoliku kirikuks.

# data[].attributes.body
11. saj tungisid Väike-Aasiasse türklased-seldžukid, kes vallutasid ka Jeruusalemma. Aastal 1204 vallutasid ristisõdijad konstantinoopoli ja rüüstasid linna. Bütsantsi ajalugu lõppes 1453. aastal, mil Konstantinoopol langes türklaste kätte.

# data[].attributes.body
Justinianus (https://et.wikipedia.org/wiki/Justinianus_I). 20.03.25

Justinus (https://et.wikipedia.org/wiki/Justinus_I). 20.03.25

Hagia Sophia (https://et.wikipedia.org/wiki/Hagia_Sophia). 20.03.25

Bütsants (https://et.wikipedia.org/wiki/B%C3%BCtsants). 20.03.25

Keskaeg 7.klassi ajalooõpik II osa lk 10-17

# data[].attributes.body
Viikingid tekkisid 8.sajandil peamiselt Rootsis, Norras ja Taanis. Nad moodustusid kuna kodumaal oli elu raske ja selle pärast hakkasid nad ka vallutama ning maid avastama. Nad olid ka tuntud rüüstajad.

# data[].attributes.body
Viikingid tegutsesid tänapäeva Norras, Rootsis ja Taani.

# data[].attributes.body
Kuna viikingitel pole kunagi ühte valitsejat olnud vaid oli igas riigis/piirkonnas üks, siis ma ei saa ühtegi viikinite valitsejat nimetada. Aga üks kõige tuntumaid piirkonndlike valitsejaid oli Ragnar Lothbrok. Leggendide järgi oli ta Rootsi jumal ning üks kõige võimsamaid viikingite piironndlike valitsejaid.

# data[].attributes.body
See kivi oli pühendatud Eestis surnud mehele kelle nimi oli Olav. Selle oli püstitanud tema isa Guve.

# data[].attributes.body
Viikingid - Põhja-Euroopa meresõitjad ja sõdalased 8.–11. sajandil.

Odin - kõige tähtsam viikingite jumal, tarkuse ja sõja jumal.

Ting- rahvakoosolek skandinaavias.

Ruunid- viikingitte tähestik.

Saaga- lugulaul

Skald- lugulaulude koostaja ja ettekandja viikingiühiskonnas.

# data[].attributes.body
Viikingid on praeguseks ära kadunud ning kõik riigid elavad oma elu ( Rootsi, Taani , Norra ).

# data[].attributes.body
VIIKINGID (Esitlus Kõne | Ajalugu). 21.03.25

Wikipeedia (https://et.wikipedia.org/wiki/Viikingid). 21.03.25

Ragnar Lodbrok (https://en.wikipedia.org/wiki/Ragnar_Lodbrok). 21.03.25

Taskutark (https://www.taskutark.ee/skandinaavlased-viikingid/). 21.03.25

Keskaeg 7.klassi ajalooõpik II osa lk 26-29

# data[].attributes.body
Legend räägib, et aastal 862 panid Vana-Vene riigile aluse teiseltpoolt merd kohale kutsutud kolm venda. Ka arheoloogiline lejumaterjal kinnitab, et 9.-10. sajandil mängisid skandinaavlased Vana-Vene riidis olulist rolli. Need kolm venda olid viikingid ehk varjaagid.

# data[].attributes.body
11. sajandil langes Inglismaa angolsakside kuningriik korduvalt võõramaiste sissetungijate ohvriks. Sajani algul liitsid Taani kuningad Inglismaa mitmekümneks aastaks Taani külge. 1066. aastal tabas,aga Inglismaad mitu rünnakut järjest. Nende ajendiks oli troonipärimusküsimus. Kuningas Edward Usuunnistaja oli surnud lastetult ning kuningaks valiti mõjukas krahv Harold. Juhust otsustas kasutada Norra kuningas Harald Hardrada kes oli ammu väitnud, et Inglismaa troon peaks hoopis talle kuuluma. Haroldil õnnestus norralaste vägi Põhja-Inglismaal Stamford Bridge'i lahingus puruks lüüa.

# data[].attributes.body
See asus tänapäeva Ukrainas, Venemaal, Valgevenel ja teistes riikides.

# data[].attributes.body
Vana-Vene riigi üks silmapaistvavaid valitsejad oli Vürstinna Olga. Ta oli silmapaistev, sest ta oli ainuke teadaolev naissoost valitseja. Ta valitses aastatel 945-960. Aastal 957 külastas Olga Konstantinoopolit ja lasi end seal ristida.

# data[].attributes.headline
Teine tähtis valitseja oli Vladimir Püha

# data[].attributes.subject
Teine tähtis valitseja oli Vladimir Püha

# data[].attributes.body
Ta valitses aastatel 980-1015. Vladimir püha oli Vana-Vene riigi suurvürst. Ametlikult võttis tema ristiusu vastu aastal 988. Vladimiri ristimine kinnitati tema ja Bütsansi keisri õe Anna abieluga. Seejärel käsutas suurvürst kõik Kiievi elanikkonna Dnepri jõkke ja laskis nemadki ristida.

# data[].attributes.body
Rus- Vana-Vene riigi nimi skandinaavia allikates

Varjaagid- Viikingid

Bojaar- Vana-Vene ülik

Druziina- Vana-Vene vürsti sõdalastest kaaskond

# data[].attributes.body
Vana-Vene riik ei olnud ühtne tervik, vaid koosnes paljudest väiksematest vürstkondadest. Kõik nad pidid alluma Kiievis valitsevale suurvürstile, kuid tegelikult olid nad iseseisvad. Riigikesed sõdisidtihti omavahel. Vana-Vene riik lagunes lõplikult mongolite vallutuse käigus 13. sajandi esimesel poolel.

# data[].attributes.body
Punane on Inglismaa valdused. Need olid tänapäeva Prantsulmaal ka.

# data[].attributes.body
Pärast viimase Karolingide soost kuninga surma 987. aastal valiti troonile Hugo Capet. Tema võim oli alguses väga piiratud, ta valitses vaid väikest ala Pariisi ümbruses.
Enamik Prantsusmaa territooriumist kuulus iseseisvatele hertsogitele ja krahvidele, kes rajasid oma kindlused ja ei allunud kuningale. Seetõttu kujunes ühtse Prantsusmaa riigi loomine väga raskeks.

# data[].attributes.body
Esimene silmapaistev valitseja oli Richard I lõvisüda. Ta valitses aastatel 1189-1199. Ta oli väga hea väejuht. Suurem osa elust viibis ta Prantsusmaal püüdes kaitsta sealseid valdusi.

# data[].attributes.body
Vana-Vene riik (https://www.taskutark.ee/vana-vene-riik/). 11.04.25

Vana-Vene riik (https://et.wikipedia.org/wiki/Kiievi-Vene). 11.04.25

Keskaeg 7.klassi ajalooõpik II osa lk 30-33

# data[].attributes.body
Teine kuulus valitseja oli John Maata kes valitses aastatel 1199-1216. Ta oli kuulus kuna ta kaotas suurema osa Inglismaast mandril seal hulgas Normandia ja Anjou.

# data[].attributes.body
Sisu:

1. piiras kuninga tegutsemist (ei tohtinud meelevaldselt karistada).

2. määras kindlaks aadlike, vaimulike ja linnade õigus.

3. kõik on võrdsed Jumala ja kohtuniku ees.

# data[].attributes.body
Anglo-saksid- Saksamaa, Taani ja Hollandi aladelt saabujad.

Normannid- Põhja-Prantsusmaa viikingid.

Magna Carta- Suur Vabanduskiri.

# data[].attributes.body
Pärast Saja-aastase sõja lõpp kaotas Inglismaa Prantsusmaal valdused ja seisis silmitsi majandusliku kriisi ja poliitilise ebastabiilsuse . Samas kasvas parlamendi roll ja rahvuslik identiteet, mis mõjutas Inglismaa edasist arengut.

# data[].attributes.body
Richard I lõvisüda (https://et.wikipedia.org/wiki/Richard_I). 14.04.25

John Maata (https://et.wikipedia.org/wiki/John_Maata). 14.04.25

Magna Carta (https://et.wikipedia.org/wiki/Magna_Carta). 14.04.25

Saatus (https://www.historyskills.com/classroom/year-8/hundred-years-war-reading). 14.04.25

Keskaeg 7.klassi ajalooõpik I osa lk 136-139

# data[].attributes.body
Sinine on Prantsusmaa valdused.

# data[].attributes.body
Esimene silmapaistev valitseja oli Philippe II Auguste. Ta valitses aastatel 1180-1223. Ta oli kõige edukaim kuningavõimu laiendaja. Philippe haaras endale lõviosa Inglismaa valdustest mandril. Kuningas kolmekordistas oma domeeni ja hakkas seda palju efektiivsemalt kasutama. Samuti nimetas ta ametisse spetsiaalsed palgalised ametnikud, kes nõudsid sisse makse ja esindasid kuningat kohtuasjades.

# data[].attributes.body
Teine silmapaistev valitseja oli Philippe IV ilus. Tema valitses aastatel 1285-1314. Ta mõistis, et on lihtsam makse koguda ning uusi seadusi ellu viia,kui alamad on selle heaks kiitnud. Samuti vajas ta rahva toetust võitluses paavstiga. Nii kutsusgi ta kokku kogu kuningriigi seisuste esindajad. Seda esinduskogu nimetati generaalstaatideks. Pidevad sõjad Inglismaaga nõudsid raha ning kuningas hakkas valmistama münte vähesema koguse väärismetalliga või pagendas ta riigist jõukaid juute, et nende vara endale võtta.

# data[].attributes.body
Ordaal - nn jumalakohus, kus kaebealuse süü tehti kindlaks nt vee või tulemrooviga.

Generaalstaadid - kuningriigi kolme seisuse esindajate kogu, mille kuningas kriitilistes olukordades kokku kutsus.

# data[].attributes.body
Pärast Saja-aastast sõda jäi Prantsusmaa peaaegu täielikult vabaks Inglismaa võimust, kuid riik oli laastatud. Majandus ja põllumajandus olid rängalt kannatada saanud ning rahvaarv kahanes. Samas tugevnes kuningavõim – kuningad, nagu Louis XI, hakkasid riiki tsentraliseerima ja ehitama tugevat, ühtset monarhiat, mis pani aluse Prantsusmaa tõusule Euroopa suurriigiks.

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda kestis aastatel 1337-1454.

# data[].attributes.headline
Kaua tegelikult kestis ja mitu põlvkonda selles osales?

# data[].attributes.subject
Kaua tegelikult kestis ja mitu põlvkonda selles osales?

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda kestis 116 aastat. Tegelikult ei sõditud sellel ajavahemikul kogu aeg, ette tuli ka päris pikki rahuperioode. Selles sõjas osales umbes 4-5 põlvkonda.

# data[].attributes.body
Saja-aastase sõja põhjusteks oli:

Troonitülid- Inglise kuningas Edward III tahtis saada ka Prantsusmaa kuningaks

Tüli maade pärast- Inglise kuningal olid maad Prantsusmaal mille üle nad vaidlesid

Raha ja kaubandus- Mõlemad tahtsid kontrollida tähtsaid kaubateid

Võimuvõitlus- Mõlemad riigid tahtsid Euroopas rohkem võimu ja mõjuvõimu.

# data[].attributes.body
Selles sõjas osalesid Prantsusmaa, Inglismaa, Šotimaa ja Burgundia hertsogid.

Prantsusmaa valitejad: Philippe V Ilus, Jean II Hea, Charles V Tark, Charles VI Hull ja Charles VII Võidukas.

Inglismaa valitsejad: Edward III, Edward Must Prints, Richard II, Henry IV, Henry V ja Henry VI.

# data[].attributes.body
1346. aastal toimunud Crécy lahingut peetakse pöördepunktiks sõjakunsti ajaloos, sest see näitas varem võitmatuks peetud rüütliväe nõrkust. Algas tulirelvade ja palgasõdurite ajastus.

Teine pöördepunkt oli 14. sajandi keskel, mis raskendas mõlema osapoole olukorda. See oli Must surm, mis tappis aastatel 1348-1351 umbes kolmandiku elanikkonnast.

Kolmas pöördepunkt oli, siis kui Prantsusmaa oli vallutanud suurema osa maadest tagasi. Seejärel läks kuningas riidu oma vasallide Burgundia hertsogitega, ning Burgundia asus inglaste poolele.

# data[].attributes.body
Jeanne d`Arc oli Prantsusmaa väepealik kelle juhtimisel alustasid Prantsuse väed 1429. aastal vasturünnaku ja vabastasid inglaste piiramisrõngast Orléans´i linna. Kahjuks hukkati ta tuleriidal arvates, et ta oli nõid.

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda lõppes sellega, et Prantsusmaa võitis ja inglased kaotasid peaaegu kõik oma alad Prantsusmaal. Prantsusmaa oli sõjast küll raskelt rikutud, aga lõpuks muutus kuninga võim tugevamaks ja riik hakkas uuesti tugevamaks muutuma. Inglismaal tekkis palju sisetülisid ja parlamendi tähtsus kasvas.

# data[].attributes.body
Philippe IV ilus (https://et.wikipedia.org/wiki/Philippe_IV). 19.04.25

Philippe II Auguste (https://et.wikipedia.org/wiki/Philippe_II). 19.04.25

Saatus (https://www.britannica.com/event/Hundred-Years-War). 19.04.25

Keskaeg 7.klassi ajalooõpik I osa lk 140-143

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda (https://www.taskutark.ee/prantsusmaa-ja-saja-aastane-sod/). 21.04.25

Keskaeg 7.klassi ajalooõpik I.osa lk 142-143