# data[].attributes.headline
גליה - קישור למילון

# data[].attributes.subject
גליה - קישור למילון

# data[].attributes.attachment_link.title
מילון סוציולינגוויסטי - שפה ועוד

# data[].attributes.attachment_link.description
העמדה או התאוריה שלפיה לכל בני האדם יש מושגי יסוד משותפים, ועל כן שפות שונות מייצגות את העולם בדרכים דומות.

# data[].attributes.body
"סלנג" -

הגדרת המילון -

לשון תת-תקנית המשמשת דוברים במסגרות בלתי רשמיות, כגון סלנג ישראלי, סלנג צבאי, סלנג עבריינים וכדומה. לסלנג פונקציות שונות כגון הבעת.

סלנג, אוצר מילים וביטויים לא תקניים הנמצאים בשימוש בקרב קבוצה חברתית מסוימת, אוכלוסייה או תרבות. הסלנג יכול להתפתח מתוך השפה עצמה, משפות זרות או מהמצאה של מילים חדשות. הסלנג משמש לרוב בדיבור יום-יומי בין חברים ולא כאשר מדברים בשפה רשמית. הוא תופעה דינמית ולכן ביטויים רבי נכנסים יוצאים משימוש במהירות.

דוגמאות:

"סבבה" - בסדר, טוב

"לתקתק" - לעשות משהו במהירות

"תותח" - אדם מוכשר ומצליח

"חארטה" - דבר לא נכון או לא הגיוני

"שיחה" -

הגדרת המילון -

חילופי דברים חופשיים בין בני אדם בהקשרים יום-יומיים. התחום שבו עוסק חקר השיחה (ע"ע).

שיחה, פעולה של תקשורת מילולית בין שני אנשים או יותר. היא כוללת חילופי דברים, רעיונות, מידע, דעות ורגשות. שיחות יכולות להתקיים במספר אופנים.

דוגמאות:

שיחה פנים אל פנים

שיחת טלפון

שיחה באמצעות הודעות - חילופי דברים דרך טקסט

# data[].attributes.body
מוריה כהן

בלשנות התפתחותית.

הגדרה: ענף בבלשנות החוקר את התפתחות השפה אצל ילדים.

הסבר: ענף זה חוקר כיצד שפה מתפתחת ונרכשת, בעיקר בשלבי הילדות.

התחום עוסק ברכישת השפה הראשונה וכן ברכישת שפות נוספות ובוחן את התהלכים הקוגנטיביים, החברתיים והביולוגים המעורבים בכך.

בין הנושאים בחקר: כיצד ילדים לומדים להבין ולהפיק שפה, השלבים בהתפתחות השפה, השפעות סביבתיות ותרבותיות, לקויות והתפתחות חריגה.

דוגמא: ילד עשוי לומר שיחקתים במקום שיחקתי כי הוא מכליל בטעות כלל של רבים כפי שהוא מכיר (חתול- חתולים). זה מראה שהוא לא רק מחקה מילים אלא, מנסה להבין את חוקי השפה בעצמו.

זו דוגמא של איך ילדים רוכשים כללי דקדוק.

גזענות לשונית.

הגדרה: ביזוי והדרה של קבוצה אתנית באמצעות כינויי גנאי בוטים או באמצעים רטוריים.

הסבר: גזענות לשונית היא אפליה או יחס שלילי כלפי אדם או קבוצה על בסיס השפה שהם מדברים, המבטא שלהם או צורת הדיבור שלהם. זה יכול להתבטא בזלזול בניבים או בדיאלקטים מסוימים, בהעדפת שפה אחת על פני אחרת במקומות עבודה או בחינוך, או בקישור של סגנון דיבור לאינטליגנציה או למעמד חברתי.

דוגמא: אדם נחשב פחות משכיל רק בגלל שיש לו מבטא אזורי, זו דוגמה לגזענות לשונית

# data[].attributes.headline
רינת רחל שושן

# data[].attributes.subject
רינת רחל שושן

# data[].attributes.body
מושג 1: אוניברסליזם לשוני

הגדרה: העמדה או התאוריה שלפיה לכל בני האדם יש מושגי יסוד משותפים, ועל כן שפות שונות מייצגות את העולם בדרכים דומות.

הסבר: האוניברסליזם הלשוני גורס כי לכל בני האדם בכל תרבות ולשון "מושגי יסוד" משותפים שהלשון היא אמצעי בלבד להבעתם. מכיוון שכל השפות מתייחסות לאותם מושגי יסוד משותפים הרי הכרחי שיהיה להן מכנה משותף ודמיון בסיסי בדרך בה הן מציגות את העולם.

דוגמא: לדוגמא בכל השפות מבנה המשפט הוא זהה וכלל נושא ונשוא אחד לפחות. (בשפות השונים נותנים למרכיבים אלו גם שמות שונים אך בסופו של דבר התפקיד התחבירי שלהן זהה בכל השפות).

כמו כן גם חלוקת המילים בשפה לשמות עצם או פעלים וכדו'.

מושג 2: סטטוס של לשון

הגדרה: קביעת מעמדה של לשון המשמשת בחברה, באמצעות מערכות של חוקים והטלת סמכות.

הסבר: הענף הזה בעצם קובע מה יהיה המעמד של שפה מסוימת בתור חברה בה השפה הזאת משומשת, כלומר האם השפה היא שפה רשמית בחברה הזו או שהיא שפת מיעוטים שעלולה להיכחד מחוסר שימוש רשמי וממוסד.

דוגמא: אנגלית נקבעה כשפה אוניברסלית בינלאומית ואפשר להשתמש בה באופן גורף כמעט בכל חברה בעולם כך שיבינו אותי, לעומת זאת העברית נקבעה כשפה הרשמית של מדינת ישראל בלבד. וכן השפה העברית עברה גלגולים רבים על שנקבע מעמדה ככזאת.

# data[].attributes.headline
קרולין סרויה

# data[].attributes.subject
קרולין סרויה

# data[].attributes.body
סטנדרט:

הגדרה:

צורות הלשון המקובלות בחברה כדרך נכונה, התואמת מצבים פורמליים. ראו: נורמה, תקן.

הסבר:

סטנדרט הוא אוסף של כללים או הנחיות המוסכמות על ידי חברה או קבוצה, אשר נתפסות כדרך הראויה והנכונה להתנהלות במצבים רשמיים ,הוא קשור קשר הדוק למושגים של נורמה ותקן

דוגמא: עמידה בתור

זהו סטנדרט חברתי המוסכם על ידי כלל החברה

וזה נתפס כדרך הראויה והנכונה להתנהלות במצבים בהם אנשים רבים רוצים לקבל שירות או מוצר.

והוא חלק מהנורמות של כבוד הדדי וסדר חברתי.

דו לשוניות:

הגדרה:

שליטה בשתי שפות במידה שווה או דומה. אנגלית: bilingualism.

הסבר:

דו-לשוניות היא היכולת לשלוט בשתי שפות ברמה גבוהה, במידה שווה או דומה.

דוגמא: אדם שגדל בבית שבו מדברים שתי שפות שונות, ולכן הוא שולט בשתיהן באופן טבעי.

האדם מסוגל לתקשר עם בני משפחה וחברים בשתי השפות, הוא גם מסוגל לצרוך תכנים (ספרים, סרטים, מוזיקה) בשתי השפות ולעבור בקלות בין שתי השפות בהתאם לצורך.

# data[].attributes.body
מושג ראשון - צהלית.

הגדרה: מכלול המאפיינים התחביריים, הדקדוקיים והלקסיקליים של שפת הצבא הישראלי.

הסבר: שפה, ביטויים וניסוחים תחביריים המיוחדים לשימוש צה"ל.

השפה הצהלית חשובה כדי לשמור על סודיות, לחסוך בזמן בעת מתן פקודות, וגם חלק מהסלנג וההווי שיש בצבא.

לדוגמא - 'חצאית' = אישה

'ק' = קיבלתי

ועוד הרבה.

מושג שני- חילון.

הגדרה: מעתק משמעות של מילה מהתחום הדתי לתחום שאינו דתי

הסבר: מילה המופיעה במקורות או בהקשרים דתיים, ועברה תהליך ועכשיו היא משמשת גם בהקשרים לא דתיים וקדושים.

דוגמאות: תורה- מהתורה הקדושה שניתנה בסיני כל תחום של ידע נקרא היום תורה (תורת הנפש, תורת המשחקים..)

טהור- פעם שימש להבדיל בין דבר קדוש לדבר שאינו, והיום משמש להבדיל גם בין נקי ללא נקי (מטהר אוויר), בין כוונות נקיות ללא (אדם טהור) ועוד.

# data[].attributes.headline
סוזי בן שטרית

# data[].attributes.subject
סוזי בן שטרית

# data[].attributes.body
ג'נדרלקט

הגדרה:סוציולקט מגדרי. מאפיינים לשוניים של דוברים השייכים למגדר מסוים, כגון נשים, גברים, להט"בים

הסבר: ג'נדרלקט, או סוציולקט מגדרי, הוא מושג המתאר את אופני הביטוי הלשוניים הייחודיים המאפיינים קבוצות דוברים המוגדרות על פי מגדרן. זהו ביטוי סוציולינגוויסטי, כלומר, תופעה לשונית המשקפת את הקשר בין שפה לחברה, ובמקרה זה – בין שפה למגדר.הג'נדרלקט אינו תופעה ביולוגית מולדת, אלא תוצר של תהליכים חברתיים ותרבותיים. הוא משקף את הנורמות והציפיות המגדריות הרווחות בחברה מסוימת, ואת האופן שבו הן משפיעות על השימוש בשפה.

דוגמאות:אשה תדבר במילים רכות כמו:מקסים,מרגש,אהבתי וכו...

גברים ידברו בתמצתיות ובמילים בעלות כוח:ניצחתי,עבודה,טיפלתי בנושא....

להטב בדכ ידברו בסלנג הייחודי להם,וכמובן שאין להכליל,כל קבוצה והסלנג שלה.: וודג', נון-בינארי,גאווה

מבע הבעתי

הגדרה:בתאוריית פעולות הדיבור: מבע המצביע על מצב פסיכולוגי או על עמדה נפשית של הדובר ביחס למצב עניינים מסוים. למשל: הבעת.

הסבר: מבע הבעתי, על פי תורת פעולות הדיבור, הוא ביטוי לשוני שנועד לחשוף את מצבו הפסיכולוגי או את עמדתו הנפשית של הדובר כלפי נושא מסוים. בניגוד למבעים אחרים שמטרתם להעביר מידע אובייקטיבי או לבצע פעולה מסוימת, מבע הבעתי מתמקד בהבעת רגשות, תחושות או עמדות סובייקטיביות

לדוגמא: "אני כל כך שמח שזכיתי!"

"אני עצוב מאוד לשמוע על כך."

"אני כועס מאוד על מה שעשית."

לפי משפטים אלו,מיד נוכל לדעת מה מרגיש הכותב

# data[].attributes.body
יופמיזם= לשון נקייה. במקור מיוונית (טוב+דיבור). משתמשים בלשון נקייה כדי להימנע מניבול פה, או פגיעה בזולת.

דוגמאות: יופמיזם תרבותי- נוחיות, בית שימוש, בית כיסא. יופמיזם דתי - דוגמה: "השם" לאזכור אלוהים, או "אותו האיש" במקום ישו. תקינות פוליטית- "מתמודדי נפש" במקום משוגעים/חולי נפש/פסיכים ועוד. כינויים- "נפטר" או "הלך לבית עולמו" במקום "מת״.

מושג שני: לשון היתוך= לשון המורכבת מיסודות דקדוקיים שמקורם בלשונות אחרות. למשל: יידיש - שפה יהודית ששייכת לשפות הגרמניות ונכתבת בעברית. לאדינו - שפה רומנית יהודית שמדוברת עי צאצאי מגורשי ספרד. השם הנפוץ שלה הוא ספרדית יהודית.

# data[].attributes.body
גזענות לשונית:

הגדרה: ביזוי והדרה של קבוצה אתנית באמצעות כינויי גנאי בוטים כגון ז'יד, ערבוש, פרֶנק פארח, או באמצעים רטוריים. ראו גם: סטריאוטיפ.

גזענות לשונית היא סוג של אפליה או דעה קדומה המבוססת על השפה שבה אדם משתמש. היא מתבטאת ביחס שלילי כלפי דוברים של שפות מסוימות, להגייה שלהם, או אפילו למבטא שלהם. גזענות לשונית יכולה להתקיים ברמות שונות:

ברמה האישית: דעות קדומות או סטריאוטיפים שליליים כלפי דוברים של שפה מסוימת, או התנהגות מפלה כלפיהם.

ברמה החברתית: אפליה ממוסדת נגד דוברים של שפה מסוימת, למשל בתעסוקה ובחינוך.

דוגמא:

הנחה שדוברים של שפה מסוימת הם פחות אינטליגנטיים או פחות משכילים.

התעלמות מדוברים של שפה מסוימת, או דיבור אליהם בצורה מתנשאת.

איסור על שימוש בשפה מסוימת במקומות ציבוריים או במוסדות.

לשון א-מגדרית:

ההגדרה: לשון שאין בה הבחנה צורנית ותחבירית בין המינים. בשפות שונות שבהן מתקיימת ההבחנה, כמו עברית, ספרדית וכדומה, נעשה מאמץ לפעול.

לשון א-מגדרית היא גישה לשונית שמטרתה ליצור שפה נייטרלית מגדרית, כלומר שפה שאינה מבדילה בין זכר לנקבה ואינה מדירה אנשים שאינם מזדהים כזכר או נקבה.לשון א-מגדרית היא עדיין נושא שנוי במחלוקת, וישנן דעות שונות לגבי יעילותה ונחיצותה. עם זאת, היא מייצגת מגמה חברתית חשובה של הכרה וכיבוד של זהויות מגדריות מגוונות.

דוגמא:

במקום "איש צוות", אפשר לומר "צוות".

במקום "אחיות ואחים", אפשר לומר "צוות רפואי".

במקום "תלמידים יקרים", אפשר לומר "לומדים יקרים".

במקום "חברים", אפשר לומר "חברות וחברים".

# data[].attributes.body
המושג- ישראלית

הגדרה- שפה הנבדלת מ'עברית' ומיוסדת על נוהגי שפת הדיבור של תושבי מדינת ישראל, שאינם המשך טבעי.

הסבר- השפה הישראלית נבדלת מהעברית בכך שהיא מבטאת את התרבות הישראלית ואת השפעת השפות השונות ששוכני הארץ דיברו לאורך ההיסטוריה (כמו ערבית, יידיש, אנגלית ועוד) ומשלבת תופעות דיבור כמו קיצורים, שינויי טון, סלנג, ביטויים וכדומה.

דוגמה- "בקטנה", משהו קטן או לא חשוב "אל תדאג זה בקטנה"

"על הפנים", משהו לא טוב או כושל "האוכל היה על הפנים"

המושג- כוח

הגדרה- מידת הדומיננטיות ויחסי הסמכות של משתתפים בשיחה זה ביחס לזה.

הסבר- כוח בשיחה מתייחס למידת ההשפעה והשליטה שיש לכל אחד מהמשתתפים בשיחה. יחסי כוח בשיחה יכולים להיות גלויים או סמויים, ולהשפיע על תוכן השיחה, על אופן קבלת ההחלטות ועל תחושתם של המשתתפים.

דוגמה- בשיחה בין מנהל לעובד, המנהל מחזיק בכוח רב יותר בשל סמכותו הפורמלית. הוא יכול להשפיע על תוכן השיחה, על קבלת ההחלטות ועל הערכת ביצועי העובד.

# data[].attributes.body
מושג ראשון:

דו-לשוניות

הגדרה:שליטה בשתי שפות במידה שווה או דומה.

הסבר:אדם שיודע לדבר ב2 שפות לפחות בצורה מלאה..

דוגמא:עולה שעלה לארץ מצרפת לדוגמא,ועשה עלייה ברוך ה' לארץ,אחרי כמה שנים הוא ירכוש גם את השפה העברית .

מושג שני:

נורמה

הגדרה:שימושי לשון הנחשבים נכונים על פי קביעת מדקדקים ובעלי סמכות בתחום הלשון

הסבר:מילים שנתפסו בשפה העברית אף על פי שעל פי חוקי הלשון הם לא תקינים מכל מיני סיבות והאקדמיה למרות זאת,בשל שימוש של כל הדוברים במילים אלו הם בכל זאת הכניסו אותם באופן רשמי לשפה.

דוגמא:עבור, בעבור

אין האקדמיה רואה מקום להתערב בשאלת השימוש במילה עבור במשמעות 'בשביל' (במקום בַּעֲבוּר) – בהיותה שאלת סגנון.

כלומר,בגלל הנורמה שנהייתה הכניסו את המילה הזאת גם ללקסיקון.

# data[].attributes.body
מושג 1- התערבות שפת אם.

הגדרה : סטיות לשוניות האופייניות לדובר שפה או לקבוצת דוברים בהשפעת שפה אחרת המשמשת אותם, בדרך כלל שפת אם. למשל: היעדר סימני.

הסבר : אפשר לשונית שבה דוברי שפה פלונית מושפעים משפתים שלהם בזמן שהם מדברים או כותבים בשפה אחרת. ההתערבות הזו יכולה לבוא לידי ביטוי במבנה תחבירי, באוצר מילים, בהגייה ואפילו בהיעדר סימנים לשוניים שקיימים בשפה השנייה אבל לא.

דוגמא: נניח שמישהו שדובר ערבית כשפת אם מדבר עברית ואומר: "אני הולך על החנות " במקום "אני הולך לחנות".

מושג 2: מבע הבעתי

הגדרה: בתאוריית פעולות הדיבור: מבע המצביע על מצב פסיכולוגי או על עמדה נפשית של הדובר ביחס למצב עניינים מסוים. למשל: הבעת.

הסבר: פעולות דיבור הן פעולות שהדובר מבצע תוך כדי הדיבור עצמו. מבעים הבעתיים תמיד מראים את התחושות, הרגשות או היחס של הדובר כמו שמחה, צער, הכרת תודה, התלהבות, התנצלות.

דוגמא: אם מישהו: "תודה שעזרת לי עם השיעורים" אומר זה מבע הבעתי. כי המשפט הזה מביע רגש של הכרת תודה

# data[].attributes.body
גאוגרפיה לשונית:

חקר הבדלי הלשונות באזור מסוים באמצעות רישום, מיפוי וניתוח ההבדלים.

הסבר: תחום בלשני החוקר את התפוצה הגיאוגרפית של שפות, ניבים ודיאלקטים ברחבי העולם. התחום עוסק באופן שבו שפות משתנות ומתפשטות באזורים שונים, כיצד גבולות גיאוגרפיים משפיעים על התפתחות לשונית, ואיך גורמים כמו הגירה, מסחר וכיבוש משפיעים על מפת השפות.

דוגמא: העברית בישראל לעומת העברית בתפוצות.

בישראל, העברית היא השפה הרשמית והמדוברת, והיא מתפתחת עם השפעות של ערבית, אנגלית ורוסית. לעומת זאת, בקהילות יהודיות בתפוצות, יש ניבים עבריים עם השפעות מהשפות המקומיות (כמו עברית עם מבטא יידי באירופה או עברית עם השפעות אנגלית בארה"ב).

ג'נדֶרלֶקט

סוציולקט מגדרי. מאפיינים לשוניים של דוברים השייכים למגדר מסוים נשים/גברים.

הסבר: סגנון דיבור ייחודי שמאפיין גברים ונשים, כאילו הם מדברים דיאלקטים שונים של אותה שפה. המונח מתאר הבדלים בתקשורת, כאשר נשים נוטות להדגיש קשרים ואמפתיה, בעוד גברים מתמקדים בעובדות והיררכיה.

דוגמא: אישה תגיד "זה נשמע ממש מתסכל" (כדי להביע אמפתיה), בעוד גבר יגיב "אז פשוט תנסה משהו אחר" (כדי להציע פתרון).

# data[].attributes.headline
שירה יהודית בוהדנה 

# data[].attributes.subject
שירה יהודית בוהדנה 

# data[].attributes.body
רובד לשוני:

שלבים הסטוריים בהתפתחות שפה, המעצבים את התפתחותה. בהתפתחות העברים מונים 4 שכבות לשון.

זאת אומרת שלכל שפה יש שלבים בהם היא מתפתחת ומשתנה, ישנו שלב התחלתי ואז היא לאט לאט משתנה והופכת להיות משהו אחר בסופו של דבר. לעברית 4 שלבי התפתחות.

שלבי התפתחות העברים הם:

לשון המקרא

לשון חז"ל

לשון ימי הבניים

לשון העברית החדשה.

ישנם מילים שנמצאות בלשון המקרא במובן אחד ואחרי התפתחות השפה הן השתנו ומשמעותן השתנתה.

רב לשוניות:

מצב בו דוברים בקהילת דיבור נתונה מתפקדים בלשונות אחרות.

זאת אומרת שישנה מציאות בה קהילה מסויימת מדברת בכמה שפות שונות.

לדוגמא קהילה אמריקאית בישראל דוברת עברית ואנגלית גם יחד.

קהילה שנמצאת בעיר בה מדברים ב2 שפות, כמו צרפתית וספרדית, ידברו בה ב2 השפות גם יחד.