# data[].attributes.headline
це колодязь на територ

# data[].attributes.body
це колодязь на території хотинської фортеці його глибина 64 метри це півтора мури тобто в глибину цей колодязь буде як один мур цієї фортеці і іще його половина

# data[].attributes.headline
цю фортецю побудував в

# data[].attributes.body
цю фортецю побудував володимир святославович його батьком був войовничий князь святослав ігорович

# data[].attributes.headline
це хотинська фортеця в

# data[].attributes.body
це хотинська фортеця вона була побудована у 10 столітті висота муру в цій фортеці сягає 40 метрів існує більше ніж тисячу років

# data[].attributes.attachment_link.title
хотинська фортеця

# data[].attributes.headline
по інший бік дністера 

# data[].attributes.body
по інший бік дністера починається хмельницька область

тим часом хотинська фортеця стоїть на березі на природному пагорбі

# data[].attributes.headline
ця пляма має легенду з

# data[].attributes.body
ця пляма має легенду за нею сказано що в цьому місті пан замурував свою неслухняну доньку і вона так плакала що сльози намочили стіну

# data[].attributes.attachment_link.title
хотинська-фортеця-3

# data[].attributes.headline
Краснобай Анастасія

# data[].attributes.subject
Краснобай Анастасія

# data[].attributes.body
Перші друковані книги Івана Федорова в Україні — це «Апостол» та «Буквар», які він надрукував у Львові у 1574 році. Ці видання були першими на території сучасної України і започаткували епоху друкарства в регіоні.

«Апостол»:

Ця книга, що мала назву «Діяння та послання апостольські», вийшла друком першою у лютому 1574 року.

«Буквар»:

Другий друкований твір 1574 року, який був першим українським навчальним букварів, призначеним для вивчення кириличної писемності.

«Апостол» (Москва):

Варто зазначити, що перша книга, яку Іван Федоров видав ще в Москві (у 1564 році) спільно з Петром Мстиславцем, також називалася «Апостол».

# data[].attributes.attachment_link.title
завантаження (3)

# data[].attributes.attachment_caption
Каплиця Трьох Святих

# data[].attributes.headline
Знаходиться у Львові.К

# data[].attributes.body
Знаходиться у Львові.Каплиця була побудована архітектором Андрієм Підлісним у 1578-1591рр на кошти Львівського купця Костянтина Корнякта.Будівля з одного боку примикає до північної стіни Успенської церкви,довгою стороною до вежі Корнякта.1671рбула пожежа,її відбулували.На жаль вхід до церкви зачинений,можно зайти через каплицю Трьох Святих.

# data[].attributes.headline
Цікаві факти:

# data[].attributes.subject
Цікаві факти:

# data[].attributes.body
1. Колегія розташована на території давнього Подолу — одного з найстаріших районів Києва.

2. У XVIII столітті її бібліотека вважалася однією з найбільших у всій Україні — у ній зберігалося понад 12 тисяч книг.

3. Студенти колегії ставили театральні вистави латиною, грецькою й українською мовами, що було справжньою рідкістю для того часу.

4. Тут навчалися не лише українці, а й молдавани, серби та навіть греки — академія була міжнародним освітнім центром.

5. Під час пожежі 1811 року більшість будівель колегії згоріла, але її відновили вже за кілька років.

6. У XIX столітті на базі колегії діяла Київська духовна академія, яка зберегла освітні традиції Петра Могили.

7. Після відновлення в 1991 році Києво-Могилянська академія стала одним із найпрестижніших університетів незалежної України.

# data[].attributes.headline
Києво-Могилянська коле

# data[].attributes.body
Києво-Могилянська колегія була заснована у 1632 році митрополитом Петром Могилою як навчальний заклад для православної молоді. Вона поєднувала європейську і східну традиції освіти, ставши одним із перших університетів Східної Європи. Тут викладали не лише богослов’я, а й філософію, математику, латину, грецьку мову та навіть астрономію. Колегія виховала багатьох відомих діячів науки, культури і церкви, зокрема поетів, істориків та митців. Вона мала власну друкарню, де друкували підручники та книги, що поширювали освіту по всій Україні та Східній Європі. Завдяки Петру Могилі колегія стала центром розвитку православної культури та освіти в умовах конкуренції з католицькими навчальними закладами. Сьогодні Національний університет «Києво-Могилянська академія» продовжує її традиції, поєднуючи класичну освіту з сучасними науками.

# data[].attributes.headline
Хромалюк Анастасія 

# data[].attributes.subject
Хромалюк Анастасія 

# data[].attributes.body
Ми розпочинаємо нашу подорож з одного з найяскравіших прикладів ренесансної архітектури в Україні — Будинку Корнякта, розташованого на площі Ринок, 6 у Львові.

Цю величну кам’яницю було зведено в 1580 році за ініціативи багатого грецького купця Костянтина Корнякта. Він отримав дозвіл на будівництво завдяки вірній службі польським королям і праву мати фасад з шістьма вікнами — привілей, доступний лише аристократам. Архітекторами були італійці Петро Барбон і Павло Римлянин, які поєднали елементи готики та ренесансу, створивши справжній архітектурний шедевр .

Особливістю будівлі є внутрішній Італійський дворик — триярусна аркова галерея, що оточує подвір’я. Це єдине в Україні збережене ренесансне подвір’я такого типу, яке нагадує італійські cortile

Сьогодні Будинок Корнякта є частиною Львівського історичного музею. Тут розташовані Королівські зали з розкішною ліпниною, а також виставки, що розповідають про історію міста та його архітектурну спадщину.

Ця пам’ятка не лише вражає своєю архітектурною красою, але й є свідченням багатої історії Львова та його культурної спадщини.

🗺️ Адреса:

Площа Ринок, 6, Львів, Україна

🕒 Час роботи:

Відкрито щодня з 10:00 до 17:30.

# data[].attributes.headline
Острозька академія

# data[].attributes.subject
Острозька академія

# data[].attributes.body
Острозька академія-наступник першого вищого закладу східнослов'янських народів-Остзозької слов'яно-греко-латинської академії. Заснував академію в 1576 році князь Василь Острозький. Велику суму коштів на будову академії надала його племінниця-Гальшка Острозька.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
острозька академія

# data[].attributes.headline
Ланіна Анастасія 

# data[].attributes.subject
Ланіна Анастасія 

# data[].attributes.body
Кам'янець-Подільська фортеця — фортеця у місті Кам'янець-Подільський.

Перша згадка XI-XII століття

Будівництво XI — XVI

Адреса 32341, Хмельницька область, м. Кам'янець-Подільський, вул. Замкова, 1

Сьогодні ж Кам’янець-Подільська фортеця внесена до Списку пам’ятників світової спадщини ЮНЕСКО і входить до 7 чудес України.

Історичне значення:

Кам'янець-Подільська фортеця відома з XIV століття як важлива оборонна споруда Східної Європи та частина оборонної системи міста Кам'янець, колишньої столиці Подільського князівства. Фортеця є складовою частиною Національного історико-архітектурного заповідника «Кам'янець», що належить до «7 чудес України».

Цікаві факти:

Місто-острів: Кам'янець-Подільський – одне з небагатьох міст у світі, розташоване на компактному скелястому острові, повністю оточеному каньйоном.

Легенда про Папську вежу: За переказами, кошти на будівництво однієї з найпотужніших веж (Ковпак) виділив римський папа, бажаючи зміцнити "бастіон християнства".

Турецький мінарет: Після захоплення турками у 1672-1699 рр. вони прибудували до християнської дзвіниці на Ратуші мінарет. Сьогодні на ньому стоїть статуя Божої Матері, що є унікальним символом взаємодії культур.

https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BC%27%D1%8F%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C-%D0%9F%D0%BE%D0%B4%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B5%D1%86%D1%8F

# data[].attributes.headline
Ікона «Успіння Богородиці» авторства Олексія Горошковича

# data[].attributes.subject
Ікона «Успіння Богородиці» авторства Олексія Горошковича

# data[].attributes.body
Ікона «Успіння Богородиці»: опис та значення

Ікона «Успіння Богородиці» була написана в 1547 році для церкви в селі Смільник, що на Сяноччині. Цей образ є класичним прикладом іконографії успіння, де зображено Богородицю, що мирно спочиває, оточену апостолами та святими. Вгорі — Христос, що приймає її душу. Ця композиція символізує перехід від земного життя до вічного блаженства.

Художні особливості

Ікона виконана на дерев’яній дошці з використанням яскравих кольорів та детальної прорисовки. Композиція насичена символікою: червоне покривало — це образ любові та жертовності, а присутність апостолів підкреслює єдність Церкви. Використання золотого фону та детально прописаних фігур свідчить про високий рівень майстерності автора.

Іконографічний контекст

Іконографія «Успіння Богородиці» розвивалася на основі текстів, зокрема, де описується, як апостоли були перенесені ангелами до Єрусалиму, щоб попрощатися з Богородицею. Цей сюжет став основою для численних ікон, що зображують момент її «успіння» — мирного переходу до вічного життя.

Сучасне значення

Ікона «Успіння Богородиці» Олексія Горошковича є важливим елементом української культурної спадщини. Вона зберігається у Національному музеї у Львові імені Андрея Шептицького та є предметом вивчення для дослідників українського мистецтва.

Ця ікона не лише релігійний образ, а й історичний документ, що відображає духовний та художній розвиток українського народу в XVI столітті.

Ікона «Успіння Богородиці» є важливим елементом української культурної спадщини. Вона зберігається у Національному музеї у Львові імені Андрея Шептицького та є предметом вивчення для дослідників українського мистецтва.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Ікона «Успіння Богородиці» авторства Олексія Горошковича

# data[].attributes.headline
Національний університ

# data[].attributes.body
Національний університет «Острозька академія» — наступник першого вищого навчального закладу східнослов’янських народів — Острозької слов’яно-греко-латинської академії. Заснував академію у 1576 році князь Василь-Костянтин Острозький. Велику суму коштів на розбудову академії надала його племінниця — княжна Гальшка Острозька. В основу діяльності Острозької академії було покладено традиційне для середньовічної Європи, однак цілком незвичне для українського шкільництва, вивчення семи вільних наук (граматики, риторики, діалектики, арифметики, геометрії, музики, астрономії), а також вищих наук: філософії, богослів’я, медицини. Спудеї Острозької академії опановували п’ять мов: слов’янську, польську, давньоєврейську, грецьку, латинську. Унікальність та оригінальність цього вищого закладу освіти виявилися й у тому, що тут уперше поєдналися два типи культур: візантійська і західноєвропейська. З Острозькою академією пов’язується ренесанс українського народу.

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия

# data[].attributes.headline
Острозька академія — ц

# data[].attributes.body
Острозька академія — це перший вищий навчальний заклад у всій Східній Європі, заснований у 1576 році князем Костянтином-Василем Острозьким. Він створив її не просто як школу, а як справжній осередок освіти та духовності, щоб захистити православ’я від впливу католицьких шкіл. В академії викладали одночасно три мови — грецьку, латинську й церковнослов’янську, тому її ще називали «триязичною академією». Тут працювали найосвіченіші люди того часу, серед яких був Іван Федоров — перший український друкар. Саме в Острозі він надрукував знамениту Острозьку Біблію — перший повний переклад Святого Письма церковнослов’янською мовою. Академія мала власну бібліотеку та друкарню, що було надзвичайною рідкістю у XVI столітті. Сьогодні Національний університет «Острозька академія» продовжує традиції свого славетного минулого і вважається духовним символом української освіти.

# data[].attributes.headline
Хромалюк Анастасія 

# data[].attributes.subject
Хромалюк Анастасія 

# data[].attributes.headline
Ходченков Ярослав 

# data[].attributes.subject
Ходченков Ярослав 

# data[].attributes.body
Історія та архітектура

Замок було збудовано у 1635–1640 роках за наказом коронного гетьмана Станіслава Конєцпольського на місці попередньої садиби Підгорецьких. Архітектурний проект розробили французький інженер Гійом Левассер де Боплан, який спроектував оборонні укріплення, та італійський архітектор Андреа дель Аква, який створив елегантний палац у стилі пізнього ренесансу з елементами бароко.

Замок має форму відкритого квадрата з внутрішнім двором, оточений оборонними стінами, ровом та земляними валами. На території замку розташовані численні підземелля, а також каплиця та палацова церква.

Інтер’єри та колекції

Інтер’єри замку вражають розкішшю та різноманіттям стилів. Серед основних приміщень палацу були: Столовий, Кармазиновий, Золотий, Дзеркальний, Жовтий, Зелений, два кабінети: Китайський і Мозаїчний та замкова каплиця. Назви залів пов’язані з їхнім призначенням, кольором оздоблення та стилем виконання.

Наприкінці XVIII століття у замку розташовувався один із найбагатших приватних музеїв Європи, в якому були зібрані картини, гобелени, зброя та рідкісні книги.

Містичні легенди

Підгорецький замок оточений численними містичними легендами. Одна з найвідоміших — це історія Білої Пані. За легендою, молода дружина господаря замку стала жертвою ревнощів чоловіка і була живцем замурована в стіни замку. Її дух, відомий як Біла Пані, досі блукає коридорами та алеями замку.

Цікавим є те, що факт паранормальної активності в замку підтвердили учасники української «Битви екстрасенсів», а також американська група так званих «мисливців за привидами».

Сучасний стан

З 1997 року замок є частиною Львівської національної галереї мистецтв і відкритий для відвідувань. Після численних руйнувань, зокрема пожежі 1956 року, замок поступово відновлюється. Реставраційні роботи тривають, і частина інтер’єрів вже відновлена до історичного вигляду.

Як дістатися

Підгорецький замок розташований за 80 км від Львова. До нього можна дістатися автобусами або маршрутками зі Львова до села Підгірці. Також доступний приватний транспорт.

Цікаві факти

У замку знімали сцени для фільму «Потоп» за романом Генрика Сенкевича.

У різні роки замок відвідали австрійський імператор Франц Йосиф, німецький кайзер Вільгельм II, Іван Франко, Федор Глинка, Ян Матейко, Олексій Толстой та багато інших видатних особистостей.

У XIX столітті в одній з кімнат замку над дверима висіли зуб і кістка мамонта поруч з портретом короля Августа III.

Посилання на віртуальну екскурсію: https://youtu.be/aa_8e6Jb9zs?si=Cv5m1-LNIMi1wMhg

# data[].attributes.headline
Павшок Іван 

# data[].attributes.subject
Павшок Іван 

# data[].attributes.headline
Чумак Єлизавета Романівна

# data[].attributes.subject
Чумак Єлизавета Романівна

# data[].attributes.body
Місце розташування: м. Львів, площа Ринок, будинок №4

Час побудови: приблизно 1588–1589 рр.

Архітектор: Петро Красовський

Стиль: ренесанс

Короткий опис:

Чорна кам’яниця — одна з найвідоміших історичних споруд Львова. Вона отримала свою назву через темний колір фасаду, який утворився від часу та дії атмосферних впливів. Будинок має три поверхи, прикрашений різьбленим каменем, арками, колонами та декоративними візерунками.

Історичне значення:

Колись у Чорній кам’яниці мешкали заможні львівські купці. Зараз тут розташована експозиція Львівського історичного музею. Ця споруда є справжньою перлиною архітектури й символом старовинного Львова.

Цікаво:

Фасад кам’яниці спочатку був світлий, але з часом камінь потемнів, що надало будівлі особливого шарму.

# data[].attributes.headline
Пирогов Святослав

# data[].attributes.subject
Пирогов Святослав

# data[].attributes.headline
Галерея Острозький замок 

# data[].attributes.subject
Галерея Острозький замок 

# data[].attributes.attachment_caption
1).Якщо розкривати всю історію одразу, то, звичайно, екскурсія буде не такою цікавою. Але для загального уявлення про непростий шлях до створення острозької дивовижі наведемо деякі факти. 2). У XIV ст. величним князем Данилом Острозьким було перебудовано старе дерев'яне укріплення на кам'яну вежу-донжон. В наш час вона отримала назву Мурованої. 3). 1913 по 1915 рр. Мурована вежа реконструйована та адаптована під бібліотеку та музей. У 1981 році Острозький замок стає історичним заповідником та охороняється державою.

# data[].attributes.headline
Історичні факти

# data[].attributes.subject
Історичні факти

# data[].attributes.body
https://karpaty.love/places-objects/zamky-ta-fortetsi-zahidnoi-ukrainy/62-ostrozkyi-zamok.html сайт з історичними фактами

# data[].attributes.attachment_caption
Острозький замок — розташовано на вершині 20-метрового пагорба над долиною річки Вілії, у районному центрі Острог, Рівненської області. Замок було побудовано на місці дерев'яного укріплення зруйнованого монголо-татарами 1241 року. Спочатку це була башта-донжон, яка тепер носить назву «Вежа Мурована».

# data[].attributes.attachment_caption
Володимир Сарана

# data[].attributes.headline
 про Пересопницьке Євангеліє - незмінний атрибут президентських інавгурацій

# data[].attributes.subject
 про Пересопницьке Євангеліє - незмінний атрибут президентських інавгурацій

# data[].attributes.body
У цьому році українській Першокнизі виповнюється вже 458 років

1.Пересопницьке Євангеліє завтра в черговий раз побачить світ - під час інавгурації шостого президента України Володимира Зеленського.

2.За даними Помісної церкви, українська Першокнига — Пересопницьке Євангеліє — має для українців колосальне значення. Це безцінна унікальна пам'ятка, яка засвідчила ще у XVII ст. прагнення нашого народу читати і чути Святе Письмо рідною мовою.

3.Після написання у XVI столітті Євангеліє багато разів змінювало власників і місце зберігання, воно навіть зникало з поля зору істориків на певний час.

4.Його повторне відкриття у XIX столітті та подальше перевезення і збереження в різних архівах і музеях можна вважати своєрідним "поверненням" святині з небуття, що додає їй ореолу таємничості.

5.Створення Євангелія пов'язане з Пересопницьким монастирем, що сам по собі є місцем, наповненим духовною атмосферою. Це надає книзі особливої, освяченої аури.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Пересопницьке Євангеліє