# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mikä digitaalinen jalanjälki?

Aina kun käytämme älylaitetta, sovellusta tai digitaalista palvelua, käytöstä jää merkintä johonkin, esimerkiksi laitteelle, terveyskeskuksen potilastietokantaan tai WhatsAppin palvelimelle. Tällaiset bittimerkinnät ovat dataa, eli tietoa toiminnastamme.

Bittimerkintöjen lisäksi meistä kerätään myös muunlaista dataa. Esimerkiksi yritykset ja viranomaiset keräävät ihmisistä henkilötietoja ja sijaintitietoja.

Datasta muodostuvaa kokonaiskuvaa ihmisestä nimitetään digitaaliseksi jalanjäljeksi.

Kun dataa kertyy suuria määriä, sitä voi analysoida. Sen perusteella voidaan esimerkiksi ennustaa ihmisen käytöstä.

Mihin meistä kerättyä dataa käytetään?

Datan avulla kehitetään parempia palveluita.

Datan avulla kohdennetaan mainontaa.

Datan hallintaan liittyy aina tietomurron riski.

Minkälaista tietoa meistä kerätään netissä?

Paikkatietoja: Missä asut? Missä vietät eniten aikaa? Missä käytät eri somepalveluita? Missä olet nyt?

Aikatietoja: Mihin aikaan vuorokaudesta käytät eri somepalveluita? Kuinka kauan viihdyt erilaisilla nettisivuilla?

Tietoja verkkokäytöksestä: Mitä selainta käytät? Mistä kanavista saavut eri nettisivuille? Minkälaisia linkkejä klikkaat?

Henkilötietoja: Esimerkiksi nimesi, osoitteesi, sähköpostiosoitteesi, puhelinnumerosi, sosiaaliturvatunnuksesi.

Tietoja kiinnostuksenkohteista: Mitä harrastat? Mitä opiskelet? Minkälaisesta musiikista pidät? Minkälaisia sarjoja tai videoita katsot? Minkälaisia aiheista keskustelet?

Tietoja teknisistä laitteista: Tietokoneesi malli ja tyyppi, akkusi varaustila, IP-osoitteesi, käyttämäsi verkon nopeus, jne.

Tietoja perhesuhteista ja ystäväpiiristä: Kaikki kontaktisi

Kuvia: Jotkut sovellukset hyödyntävät esim. kasvojentunnistusteknologiaa. Tekoäly analysoi kuvista myös tunteita.

Huom! Tietomme ovat usein vain osa suurta tietomassaa. Tiedon personointi on kuitenkin mahdollista esim. verkon eri tietokantoja yhdistelemällä.

Tee yksityisyydensuojallesi vuosihuolto:

Poista puhelimestasi appit ja sometilit, joita et tarvitse.

Siivoa kontaktisi ja poista turhat yhteystiedot.

Tarkista sometiliesi yksityisyysasetukset ja se, kenelle jakamasi sisältö näkyy. Pohdi, kannattaisiko joku sometili vaihtaa julkisesta yksityiseksi.

Lue kerrankin eri palvelujen käyttöehdot ja mieti, mihin kaikkeen haluat sitoutua.

Tarkastele omaa käytöstäsi kriittisesti: Kunnioitatko muiden dataa, esimerkiksi kuvia, henkilötietoja ja käyttäjätilejä? Keskustele aiheesta kavereidesi kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Infograafi: Digitaalinen jalanjälki - Mediakasvatusseura ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikä digitaalinen jalanjälki? Aina kun käytämme älylaitetta, sovellusta tai digitaalista palvelua, käytöstä jää merkintä johonkin, esimerkiksi laitteelle, terveyskeskuksen potilastietokantaan tai WhatsAppin palvelimelle. Tällaiset bittimerkinnät ovat dataa, eli tietoa toiminnastamme. Bittimerkintöjen lisäksi meistä kerätään myös muunlaista dataa. Esimerkiksi yritykset ja viranomaiset keräävät ihmisistä henkilötietoja ja sijaintitietoja. Datasta muodostuvaa kokonaiskuvaa ihmisestä nimitetään digitaaliseksi jalanjäljeksi.

# data[].attributes.headline
Vapaasti käytettävät kuvat, kuvapankit, Creative Commons -lisenssit ja tekijänoikeus

# data[].attributes.subject
Vapaasti käytettävät kuvat, kuvapankit, Creative Commons -lisenssit ja tekijänoikeus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tarvitsetko kuvitusta omaan julkaisuusi, mutta omista kuvistasi ei löydy sopivia? Netistä löytyy huikea määrä kuvia, joita voit tietyin ehdoin käyttää. Kun tunnet nämä periaatteet, voit käyttää kuvia, jotka niiden tekijä on määritellyt vapaasti käytettäviksi.

Meiltä on toivottu artikkelia, joka käsittelee kuvien vapaata jakamista. Kiitos muun muassa Helena ja Katja juttuideasta. Sinäkin voitvinkata meille mistä aiheesta haluaisit meidän tekevän Digitreenit-artikkelin.
Creative Commons on kansainvälinen ei-kaupallinen organisaatio, jonka tavoitteena on edistää luovan työn tuotteiden käyttöä. Creative Commons eli CC-lisenssillä voi jakaa ja käyttää kuvien lisäksi ääntä, tekstiä, musiikkia ja videota. Tässä artikkelissa käsittelemme kuvien vapaata käyttöä, mutta samat periaatteet koskevat kaikkia sisältöjä.

Kuvia löytyy kuvapankeista tai googlaamalla

CC-lisensoituja kuvia voit etsiä Googlen kuvahaulla tai erilaisista kuvapankeista.

Pixabay suuri kuvapankki, joka sisältää pelkästään CC0-lisensoituja kuvia, joten niiden käyttö on tekijänoikeusmielessä turvallista.

Pexels toinen pelkästään CC0-lisensoituja kuvia sisältävä kuvapankki.

Flickr sisältää runsaasti erilaisilla CC-lisensseillä jaettuja kuvia.

Kaikista mainituista kuvapankeista voit etsiä kuvia ilman että kirjaudut niihin sisään.

Google on erittäin kätevä työkalu CC-kuvien etsimiseen. Valitse Googlesta tarkennettu haku ja avautuvasta hakuikkunasta Käyttöoikeudet-pudotusvalikosta se, millaisilla lisenssiehdoilla jaettuja kuvia etsit. Sen jälkeen voit kirjoittaa hakukenttään haluamasi hakusanat ja etsiä kuvia. Kun valitset kuvaa, kannattaa muistaa lähdekritiikki ja varmistaa, että kuvan jakanut sivusto on luotettava.

Tekijä päättää, miten kuvaa saa käyttää

on esittävien taiteilijoiden, tekijöiden ja kustantajien järjestö, joka edistää ja valvoo luovan työn tekijöiden tekijänoikeuksia. Lisensiointipäällikkö Kirsi Salmela Kopiostosta muistuttaa, että tekijällä on aina tekijänoikeudet kuviinsa, vaikka hän olisi jakanut sen CC-lisenssillä. Ne eivät ole tekijänoikeuksista vapaita kuvia, vaikka niin usein puhekielessä puhutaankin. CC-lisenssi on tekijän antama lupa käyttää hänen omistamaansa kuvaa.

Muistilista CC-kuvien käyttöön

Kirsi Salmela listaa kolme kovaa vinkkiä CC-kuvien käyttäjille:

Mainitse aina tekijän nimi.

Tarkista kuvan käyttöoikeudet alkuperäiseltä sivulta, jossa kuva on jaettu. Jos sivusto vaikuttaa epäilyttävältä, älä käytä kuvaa.

Tarkista millaisella CC-lisenssillä kuvaa saa käyttää ja mainitse lisenssi tekijän nimen yhteydessä. Jos lisenssimerkintä on mielestäsi epäselvä tai se ei ole yksiselitteinen, älä käytä kuvaa.

Kaikkein varminta on käyttää CC0-lisensoituja kuvia. Näissä kuvissa tekijä ei halua varata itselleen mitään oikeuksia kuvaan. Näissäkin kuvissa on hyvän tavan mukaista mainita tekijän nimi, vaikka lisenssi ei sitä vaadikaan.

CC-lisenssejä on monenlaisia

Kuva voi olla varustettu joko yhdellä tai useammalla lisenssillä. Lisenssi ilmaistaan sekä symbolilla että kirjainlyhenteellä. Lisenssimerkinnän pitäisi olla selkeästi näkyvillä kuvan yhteydessä, joko symbolina, kirjainlyhenteenä tai aukikirjoitettuna.

Kun ryhdyt käyttämään CC-lisensoituja kuvia varmista ensin, että ymmärrät, mitä eri lisenssit ja niiden yhdistelmät tarkoittavat. Sen jälkeen olet turvallisilla vesillä ja valmis surffaamaan verkon kuvapankkeihin.

Nimeä eli BY (By Attribution). BY-luokiteltuja kuvia saa vapaasti käyttää ja muokata sillä edellytyksellä, että mainitset kuvan alkuperäisen tekijän nimen.

Ei kaupallinen eli NC (Non Commercial). Tämä lisenssi antaa sinulle myös vapaat kädet kuvan käyttöön, kopioimiseen, jakamiseen ja muokkaamiseen paitsi kaupallisissa yhteyksissä. Haasteena on rajanveto kaupallisen ja epäkaupallisen käytön välillä. Kirsi Salmela suosittaakin epäselvissä tilanteissa jättämään kyseisen kuvan käyttämättä ja etsimään kuvan, jolla on laajemmat käyttöoikeudet.

Ei muutoksia eli ND (No Derivates). ND-merkittyä kuvaa voit vapaasti käyttää, mutta et saa muokata kuvaa. Voit siis käyttää sitä vain sellaisena kuin se on. Esimerkiksi kuvan rajaaminen uudelleen on muokkaamista.

Jaa samoin eli SA (Share Alike). SA-lisensoitua kuvaa voit käyttää vain samojen käyttöehtojen mukaisesti joilla se on julkaistu. Esimerkiksi jos kuvan omistaja jakaa kuvan sekä BY että SA -oikeuksilla, et voi jakaa muokkaamaasi kuvaa esimerkiksi ND-oikeuksilla. Toisin sanoen et voi edes tiukentaa kuvan käyttöoikeuksia.

Treenaa pohtimalla, millaisin oikeuksin tämän digitreenin kuvituksena olevat kuvat on jaettu.

Vanhojen kuvien suoja-aika vaihtelee

Retroilu on mukavaa, mutta vanhojen kuvien kanssa saa olla tarkkana. Valokuvat jaetaan niin sanottuihin tavallisiin ja teos-tyyppisiin kuviin. Tavallisilla valokuvilla on 50 vuoden suoja-aika. Toisin sanoen sitä vanhempia kuvia voi vapaasti käyttää. Kirsi Salmela kehottaa tässä kohtaa kuitenkin erityiseen tarkkaavaisuuteen, sillä teos-tyyppisten kuvien suoja-aika on kuvaajan elinikä plus 70 vuotta.

Maallikolle rajanveto tavallisen kuvan ja teoksen välillä voi olla hankala. Jos siis yhtään epäilet, voiko kuvaa käyttää, kannattaa se jättää käyttämättä - tai hankkia lupa kuvan käyttöön tekijänoikeuksien omistajalta.
Digitreeneissä voit opetella arjessa hyödyllisiä digitaitoja - verkon hakuvinkeistä tietokoneen näppäinkomentoihin. Pääset mukaan Yle Oppimisen Facebook-sivulla tai Twitterissä aihetunnisteella #digitreenit. Muokkaukset:
13.1.2017 Tarkennettu otsikkoa ja lisätty kiitos juttuidean lähettäjille. 28.4.17: Poistettu otsikosta järjestysnumero. 22.6.17: Lisätty lopun yleislause. 25.8.17: Pääkuvaan uusi pohja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitreenit: Näin löydät vapaasti käytettäviä kuvia

# data[].attributes.attachment_link.description
Tarvitsetko kuvitusta omaan julkaisuusi, mutta omista kuvistasi ei löydy sopivia? Netistä löytyy huikea määrä kuvia, joita voit tietyin ehdoin käyttää. Kun tunnet nämä periaatteet, voit käyttää kuvia, jotka niiden tekijä on määritellyt vapaasti käytettäviksi. Meiltä on toivottu artikkelia, joka käsittelee kuvien vapaata jakamista. Kiitos muun muassa Helena ja Katja juttuideasta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Käytämme evästeitä parantaaksemme sivustomme käytettävyyttä. Painamalla "Hyväksy", hyväksyt kaikkien evästeiden käytön. Voit vaihtaa näitä asetuksia kohdasta Evästeasetukset.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kopiraittilan koulu - ammatiliinen koulutus

# data[].attributes.attachment_link.description
Kopiraittilan koulussa on hauskoja pelejä ja muuta materiaalia tekijänoikeuksien opettamiseksi.

# data[].attributes.headline
Sähköinen asiointi - Mitä sanat tarkoittavat?

# data[].attributes.subject
Sähköinen asiointi - Mitä sanat tarkoittavat?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Liukuhihna - Napsauta vaihtoehtoa, joka vastaa esiin liukuvaa kohdetta.

# data[].attributes.headline
Mitä digisanat tarkoittavat? Etsi sanoja!

# data[].attributes.subject
Mitä digisanat tarkoittavat? Etsi sanoja!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Digitreenien sanastosta löydät ymmärrettävät selitykset digiajan sanoille. Voit hakea termiä kirjakielellä, puhekielisellä sanalla ja osin myös englanniksi. Sanastoa päivitetään säännöllisesti.

aloitusnäyttö

kotinäyttö, alkunäyttö, home screen

AR

lisätty todellisuus, täydennetty todellisuus, augmented reality

etäyhteys

etäkäyttö, remote connection

Eväste on pieni tekstitiedosto, joka tallentaa selaustietojasi, kun käytät nettiä. Evästeillä voidaan seurata sinua esimerkiksi mainonnan kohdentamiseksi. Evästeiden ansiosta verkkoselain muistaa muun muassa kielivalintasi - kuten sen, että olet valinnut sivun näkymään suomeksi. Monet nettisivut ilmoittavat evästeiden käytöstä ponnahdusikkunoilla.
Evästeet tallentuvat verkkoselaimesi välimuistiin. Verkkosivun palvelin pyytää niitä selaimelta.
Voit halutessasi poistaa tallennetut evästeet selaimessasi. Jos käytät yksityisen selauksen tilaa, evästeet eivät tallennu käyttökertojen välillä.

Katso myös: yksityinen selaus

Lue lisää: Digitreenien artikkeli evästeistä

haittaohjelma

malicious software, malware

kaksivaiheinen

kaksiosainen, 2FA, two-factor authentication

kertakirjautuminen

SSO, single sign-on

kirjasinlaji

fontti, kirjaintyyppi

käyttäjätunnus

tunnari, tunnukset, user name

käyttöjärjestelmä

käyttis, operating system

luotettu laite

Omia digilaitteitaan voi määritellä luotetuiksi. Silloin niihin on helpompi tunnistautua tai ne toimivat tunnistautumisen apuna.
Esimerkkejä:
Google-tilillä luotettu laite on sellainen, johon pääsee ilman kaksivaiheista tunnistautumista. Laitteet valitaan oman Google-tilin asetuksista.
Android-puhelin ei mene lukkoon, kun bluetooth-kantaman päässä on luotettu laite - vaikkapa älykello.
Luotettu Apple-laite on sellainen, johon olet kirjautunut käyttämällä kaksiosaista todennusta. Luotetun laitteen avulla voit varmistaa henkilöllisyytesi Applelle.

Microsoft Office

Office, Microsoft 365

mobiilitukiasema

yhteyspiste, hotspot

MR

yhdistelmätodellisuus, yhdistetty todellisuus, mixed reality

pikanäppäin

pikakomento, näppäinkomento

pilvitallennuspalvelu

pilvipalvelu

Arkikielessä pilvipalvelu tarkoittaa verkkopalvelua, joka säilöö tiedostojasi omille palvelimilleen. Silloin omalta laitteeltasi ei vaadita valtavaa tallennustilaa.
Tunnettuja pilvitallennuspalveluja ovat muun muassa Dropbox, Google Drive, Google Kuvat, Microsoftin OneDrive ja Applen iCloud. Kaikissa on tietty määrä ilmaista tallennustilaa ja lisää saa kuukausimaksua vastaan.
Periaatteessa pilvipalvelun käsite on laajempi: Alusta, jolta yritys tai muu toimija voi vuokrata tietoteknisen infrastruktuurin ja datatilaa. Esimerkiksi gmail-sähköposti ja Instagram-somepalvelu sijaitsevat "pilvessä".

Katso myös: synkronointi

Lue lisää: Tästä Digitreenistä saat apua pilvitallennuspalvelun valintaan.

robottipuhelu

robottisoitto, automaattipuhelu

Vain käyttäjän tiedossa oleva merkkijono. Esimerkiksi kun rekisteröidyt johonkin netin palveluun, luot sinne salasanan.
Joissakin palveluissa salasana on numeroista koostuva PIN-koodi. Joskus salasanan täytyy sisältää tietty määrä merkkejä, mukaan lukien numeroita ja erikoismerkkejä.
Tietoturvan takia on hyvä käyttää pitkiä salasanalauseita sekä salasanojen hallintaohjelmia.

Katso myös: käyttäjätunnus

Lue lisää: Vertaile salasanoja Digitreenien salasanakoneessa.

sometili

social media account

Sosiaalisen median palveluun rekisteröity käyttäjätili. Oman tilisi asetuksista voit esimerkiksi säätää, mitä tietojasi muut käyttäjät näkevät ja mitä ilmoituksia saat. "Loin Tiktok-tilin, mutta laitoin sen yksityiseksi."

Palaa alkuun

striimaus

suoratoisto, castaus

suoratoistopalvelu

VOD-palvelu

sähköpostitili

meilitili, e-mail account

Vaikka digimaailmassa kaikkea on helppo lainata ja kopioida, siellä pätevät samat säännöt kuin muuallakin: Sillä, joka on luonut kirjallisen tai taiteellisen teoksen, on siihen tekijänoikeus. Tekijä päättää, miten hänen teostaan saa käyttää.
Suojaa saadakseen teoksen tulee olla itsenäinen ja omaperäinen - laatua tai taiteellisuutta ei vaadita.

Katso myös: CC

Lue lisää: Testaa tietosi tekijänoikeudesta Digitreenien visalla.

Palaa alkuun

Tietokoneohjelma, joka kykenee tekemään älykkäinä pidettäviä toimintoja. Tekoäly ei ole selkeä joko-tai-käsite. Tekoälyä on useita muotoja. Tekoälyyn perustuvat esimerkiksi itseajavat autot tai kasvojentunnistus.
Tekoälyllä on kaksi tyypillistä ominaisuutta:
1) Autonomisuus eli kyky suorittaa tehtäviä monimutkaisessa ympäristössä ilman käyttäjän jatkuvaa ohjausta.
2) Adaptiivisuus eli kyky parantaa suorituskykyä oppimalla kokemuksesta.
Lyhenne AI tulee englannin sanoista Artificial Intelligence.

Katso myös: tekoälygeneraattori

Palaa alkuun

tekoälygeneraattori

AI-generaattori

tekstiviesti

tekstari, sms

tietosuoja

henkilötietosuoja, data protection

tsättäillä

chatata, tsätätä

tunnistautuminen

identification

tykätä

laikata, peukuttaa, like

uutisvirta

fiidi, syöte, news feed

varavirtalähde

virtapankki, power bank

VOD-palvelu

suoratoistopalvelu, video on-demand

wifi

WLAN, wifi-yhteys, wi-fi

Wifi tarkoittaa langatonta lähiverkkoa. Se on yksi tapa "päästä nettiin" eli yhdistää laite internetiin. Mobiililaitteilla wifi on vaihtoehto mobiilidatalle, kuten 4G:lle.
Wifi-verkko muodostetaan reitittimellä tai käyttäen puhelinta tukiasemana (hotspot). Wifiverkko ulotttuu yleensä enintään muutaman kymmenen metrin päähän.
Wi-fi on oikeastaan tavaramerkki. Oikea yleistermi olisi WLAN (wireless local area network). Wifistä on kuitenkin tullut synonyymi langattomalle lähiverkolle.

Katso myös: mobiilidata

Lue lisää: Lue lisää wifi-verkoista Digitreenistä.

Palaa alkuun

wifi-puhelu

VoWiFi, Voice over WiFi

ät-merkki

miukumauku, @, at sign

Mukana on sellaisia sanoja, joita tavallinen käyttäjä saattaa tarvita arjessa.

Syvällisiä taitoja vaativat teknisimmät termit on tarkoituksella jätetty pois.

Mukana on Kielitoimiston sanakirjan ilmaus aina, kun sellainen löytyy.

Voit hakea sanoja kirjakielellä, puhekielisillä ilmauksilla ja usein myös englanniksi. Englanti on mukana aina, jos sana voi tulla englanniksi vastaan laitteen valikoissa tai esimerkiksi käyttöohjeissa.

Sanaston selitykset ovat toistaiseksi vain suomeksi.

Sanojen kohdalla on selventävä kuvake silloin, kun sellainen löytyy.

Tuotteiden ja yritysten nimistä ovat mukana vain yleisimmin käytetyt tai tunnetuimmat.

Huomaathan, että tästä palautelaatikosta et saa välitöntä apua digipulmaasi.
Jos olet Facebookissa, liity siellä Digitreenit-ryhmään. Se antaa vertaistukea saman tien!

Digitreeneissä voit opetella arjessa hyödyllisiä digitaitoja - hakuvinkeistä tietoturvaan. Vertaistukea saat Yle Oppimisen Facebook-ryhmässä Digitreenit.
Aiheeseen liittyvät linkit

Mukana on sellaisia sanoja, joita tavallinen käyttäjä saattaa tarvita arjessa.

Syvällisiä taitoja vaativat teknisimmät termit on tarkoituksella jätetty pois.

Mukana on Kielitoimiston sanakirjan ilmaus aina, kun sellainen löytyy.

Voit hakea sanoja kirjakielellä, puhekielisillä ilmauksilla ja usein myös englanniksi. Englanti on mukana aina, jos sana voi tulla englanniksi vastaan laitteen valikoissa tai esimerkiksi käyttöohjeissa.

Sanaston selitykset ovat toistaiseksi vain suomeksi.

Sanojen kohdalla on selventävä kuvake silloin, kun sellainen löytyy.

Tuotteiden ja yritysten nimistä ovat mukana vain yleisimmin käytetyt tai tunnetuimmat.

Huomaathan, että tästä palautelaatikosta et saa välitöntä apua digipulmaasi.
Jos olet Facebookissa, liity siellä Digitreenit-ryhmään. Se antaa vertaistukea saman tien!

# data[].attributes.attachment_link.title
Mitä tarkoittavat NFT, ICE-henkilö tai pakkaaminen? Laajasta digisanastosta löydät satojen arkisten digisanojen selkeät selitykset

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitreenien sanastosta löydät ymmärrettävät selitykset digiajan sanoille. Voit hakea termiä kirjakielellä, puhekielisellä sanalla ja osin myös englanniksi. Sanastoa päivitetään säännöllisesti. kotinäyttö, alkunäyttö, home screen lisätty todellisuus, täydennetty todellisuus, augmented reality etäkäyttö, remote connection Eväste on pieni tekstitiedosto, joka tallentaa selaustietojasi, kun käytät nettiä. Evästeillä voidaan seurata sinua esimerkiksi mainonnan kohdentamiseksi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla on liitetiedostona ohjeet virallisen asiakirjan laatimiseen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä artikkelissa käydään läpi muodollisen ja epämuodollisen sähköpostiviestin tyylipiirteitä. Samalla pohditaan sitä, missä tilanteissa Suomessa teititellään (vai teititelläänkö).

Sähköpostiviestin tyyli ja sävy riippuvat muun muassa

viestin osapuolten välisestä suhteesta,

viestin aiheesta ja

kirjoittajan persoonasta ja henkilökohtaisesta tyylistä.

1. Alkutervehdys

Tervehdyksen loppuun voi laittaa pilkun, huutomerkin tai ei mitään.

Jos alkutervehdyksen lopussa on pilkku, viesti alkaa pienellä alkukirjaimella.
tässä lupaamani sanasto.

Muussa tapauksessa viesti alkaa aina isolla alkukirjaimella.

Hei!
Tässä lupaamani sanasto.

2. Lopputervehdys

Lopputervehdys kirjoitetaan omalle rivilleen ennen allekirjoitusta tai samalle riville
Ystävällisin terveisin

Terv. Niina

Lopputervehdys kirjoitetaan yleensä isolla alkukirjaimella.

HUOM! Lopputervehdyksen ja nimen väliin ei tule pilkkua virallisten oikeinkirjoitussääntöjen mukaan (mutta moni käyttää sitä silti).

3. Vastaanottajan puhuttelu

Suomessa ei ole aina helppoa valita sopivaa puhuttelumuotoa. Yleisesti ottaen Suomessa voi sinutella niin perheenjäseniä, ystäviä, työkavereita, pomoa, opettajia kuin vieraita ihmisiäkin. Teitittely on edelleen melko yleistä esimerkiksi asiakaspalvelussa, mutta sähköpostiviesteille ja muulle kirjalliselle kommunikoinnille ei ole selkeitä sääntöjä. Yrityksillä ja organisaatioilla voi olla omia käytäntöjä siitä, teititelläänkö asiakkaita tai hierarkiassa korkeammalla olevia.

Sähköpostiviesti on useimmiten turvallista aloittaa "liian" kohteliaasti ja siirtyä tuttavallisempaan puhetapaan sen mukaan, millaisen vastauksen saa aloitusviestiinsä.

Teitittelyn ja sinuttelun perussääntö:

Nuorille ja tutuille sinä (tai sähköpostissa myös Sinä)

Tuntemattomille ja vanhemmille ihmisille te (tai sähköpostissa myös Te)

Toimii hyvin esim. palvelutilanteissa tai virallisessa viestinnässä, kun puhutaan asiakkaalle
Kaupat, KELAn tiski, terveyskeskukset ja sairaalat

Teitittelystä voi lukea lisää esim. tästä Ylen artikkelista, tältä keskustelupalstalta tai tästä Kielikellon artikkelista.

Kirjoittaja voi viitata lukijaan joko suoraan tai epäsuorasti. Jos ei ole varma, pitääkö sähköpostin vastaanottajaa teititellä, voi aina käyttää epäsuoria viittauskeinoja.

Epäsuoria viittauskeinoja:
a) Passiivi
Matkakuitti toimitetaan osastosihteerilla.
Matkakuitti voidaan toimittaa osastosihteerille.
Vertaa: Voit/voitte toimittaa matkakuitin osastosihteerille.

b) Pronominin jättäminen pois (= nollapersoona)
Matkakuitin voi toimittaa sihteerille.
Haluaisinkin kysyä, onko mahdollista...
Vertaa: Haluaisinkin kysyä Teiltä, onko...

c) Asian kääntäminen omaan/yleiseen näkökulmaan (minä-muoto)
Voinko hakea laskun hyvitystä jo nyt?
Vertaa: Tiedättekö, voiko laskun hyvitystä hakea jo nyt?

d) Tittelin käyttö subjektina
Työntekijä voi halutessaan ottaa yhteyttä...
Vertaa: Halutessasi/halutessanne voitte ottaa yhteyttä...

4. Kohteliaisuuskeinoja

Konditionaali on kohtelias, kun pyydät jotain.
viime tunnin kotitehtävät?
Olisiko minun mahdollista saada viime tunnin kotitehtävät?
Voisinko saada viime tunnin kotitehtävät?
Tuttavallisempi: Saanko viime tunnin kotitehtävät?

Käskyä voi pehmentää -han/hän-päätteellä, joka lisätään 2. persoonan verbimuotoon.
Vastaathan mahdollisimman pian.
Olethan ajoissa paikalla.
Ilmoitattehan, mikäli tarvitsette lisätietoja hakemukseeni.
Tuttavallisempi: Vastaa pian!

5. Pahoittelukeinoja

Pahoittelen + että-lause
Pahoittelen, että otan yhteyttä näin viime hetkellä.
Pahoittelen, että vastaukseni on viipynyt.

Pahoittelen + substantiivi partitiivissa
Pahoittelen maksun viivästymistä.
Pahoittelen tapahtunutta.

Valitettavasti / Ikävä kyllä
Valitettavasti / Ikävä kyllä en pääse kurssin ensimmäiselle tapaamiskerralle.

Anteeksi on myös mahdollinen ilmaus, mutta silloin sävy on henkilökohtaisempi ja epävirallisempi.
Heippa Anne!
Kiitos viestistäsi. Anteeksi, etten ole vastannut aiemmin. Viime viikot ovat olleet tosi kiireisiä...

Artikkelin pohjana on käytetty Kielitoimiston oikeinkirjoitusopasta (Kotus 2007, 2. painos).

# data[].attributes.attachment_link.description
Tässä artikkelissa käydään läpi muodollisen ja epämuodollisen sähköpostiviestin tyylipiirteitä. Samalla pohditaan sitä, missä tilanteissa Suomessa teititellään (vai teititelläänkö). Sähköpostiviestin tyyli ja sävy riippuvat muun muassa viestin osapuolten välisestä suhteesta, viestin aiheesta ja kirjoittajan persoonasta ja henkilökohtaisesta tyylistä. 1. Alkutervehdys Tervehdyksen loppuun voi laittaa pilkun, huutomerkin tai ei mitään.

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.headline
Tunnista luotettava uutinen - faktantarkastus

# data[].attributes.subject
Tunnista luotettava uutinen - faktantarkastus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Luotettavan uutisen tunnistaminen on yhä vaikeampaa ja vaatii medialukutaitoa. Näistä seitsemästä kysymyksestä voi olla apua, kun arvioit, voiko uutiseen luottaa.

Puhumme usein valeuutisista, mutta tutkijoiden mukaan asia on monimutkaisempi. Epäluotettava uutinen ei aina ole valetta, vaan perustuu usein tosiasioihin. Faktoja kuitenkin valikoidaan, kaikkia näkökulmia ei kerrota ja joitain näkökulmia korostetaan. Lähteiden käyttö voi olla valikoivaa ja sävy tunteisiin vetoava. Asioista uutisoidaan niin, että lukija kokee tulevansa sorretuksi, kuuluvansa väärinkohdeltujen joukkoon. Vastamediat yrittävät rakentaa vastakkainasetteluja ja luoda viholliskuvia.

Näin tunnistat luotettavan uutisen - kysy nämä 7 kysymystä.

1. Missä uutinen on julkaistu?

Kuka on julkaissut jutun? Kuka on sivuston tai tilin ylläpitäjä? Onko jutun kirjoittanut toimittaja todellinen henkilö?

2. Miten aihetta on käsitelty?

Onko aiheen käsittely puolueellista tai valikoivaa? Kerrotaanko kaikki faktat? Onko jutussa asiatonta kielenkäyttöä? Onko tekstissä paljon kirjoitus- tai kielioppivirheitä?

3. Milloin uutinen on julkaistu?

Tarkista julkaisuajankohta. Onko uutinen enää ajankohtainen? Vanhoja uutislinkkejä saatetaan jakaa toisessa asiayhteydessä, jolloin niiden merkitys muuttuu.

4. Mihin uutinen perustuu?

Mihin lähteisiin uutinen perustuu? Keitä jutussa on haastateltu? Tutki, miten aiheesta on uutisoitu muualla. Onko samoja haastattelulainauksia käytetty muualla?

5. Ovatko uutisen kuvat aitoja?

Käytä käänteistä kuvahakua. Ovatko jutun kuvat jostain toisesta yhteydestä?

6. Vastaako otsikko sisältöä?

Klikkiotsikot voivat johtaa harhaan eikä varsinainen uutinen vastaa otsikkoa. Lue myös uutinen, älä pelkkää otsikkoa.

7. Mitä itse ajattelet asiasta?

Vaikuttavatko omat mielipiteesi tulkintaasi? On helpompi uskoa uutisiin, jotka vahvistavat omaa maailmankuvaamme.

Tulosta Näin tunnistat luotettavan uutisen -kuva valkoisella pohjalla tai mustalla pohjalla.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Tunnista luotettava uutinen - kysy nämä 7 kysymystä

# data[].attributes.attachment_link.description
Luotettavan uutisen tunnistaminen on yhä vaikeampaa ja vaatii medialukutaitoa. Näistä seitsemästä kysymyksestä voi olla apua, kun arvioit, voiko uutiseen luottaa. Puhumme usein valeuutisista, mutta tutkijoiden mukaan asia on monimutkaisempi. Epäluotettava uutinen ei aina ole valetta, vaan perustuu usein tosiasioihin. Faktoja kuitenkin valikoidaan, kaikkia näkökulmia ei kerrota ja joitain näkökulmia korostetaan.

# data[].attributes.headline
Tietoturva tunnistautuminen ja yksityisyys - Kysymykset

# data[].attributes.subject
Tietoturva tunnistautuminen ja yksityisyys - Kysymykset

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.title
Digiturvallinen elämä | Digi- ja väestötietovirasto | Digi- ja väestötietovirasto

# data[].attributes.attachment_link.description
Digiturvallinen elämä -koulutuskokonaisuus auttaa toimimaan turvallisesti digimaailmassa. Se sisältää verkkokoulutuksia, lyhyitä videoita, osaamistestin ja mobiilipelin. Kokonaisuus on maksuton ja kaikille avoin.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Nimeä kuvaan - Raahaa nuppi oikeaan paikkaan kuvassa.

# data[].attributes.headline
Laitteet ja liitännät - Yhdistä sanat ja kuvat

# data[].attributes.subject
Laitteet ja liitännät - Yhdistä sanat ja kuvat

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdistä parit - Raahaa kohde määritelmänsä viereen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Excel-Suomi-Englanti -sanakirja - Kaikki Excel funktiot suomeksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaikki Excel funktiot suomeksi ja englanniksi, haku-toiminnolla

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kun on kyse vaativammasta hakutehtävästä, on hyvä käyttää Googlen erikoishakuja, joilla haun voi kohdentaa tietyn tyyppiseen materiaaliin, kuten kuviin, uutisaineistoon, blogeihin tai tieteellisiin artikkeleihin.

Tarkennetussa haussa on mahdollista tehdä rajauksia mm. kielen, dokumentin alkuperämaan, palvelimen, käyttöoikeuksien, tiedostotyypin, päivitysajankohdan sekä termien sijainnin mukaan. Viimeksi mainittu rajaus on usein hyödyllinen: jos haku rajataan esimerkiksi otsikkoon, tulee hakutermien esiintyä sivun otsikossa. Tätä rajausta käytettäessä tiedetään, että dokumentin relevanssi on todennäköisesti suuri, koska haluttu termi esiintyy jo sivun otsikossa.

Tarkennettuun hakuun pääsee sivuston oikean alalaidan Asetukset kohdasta. Siellä pystyt myös tutkimaan hakuasetuksiasi ja omaa dataasi haussa.

Tietoa Googlen haun toimintamekanismeista löytyy osassa Miten haku toimii?

Googlesta löytyvät seuraavat erikoishaut:

Kaikkiin erikoishakuihin ja muihin Googlen tarjoamiin palveluihin pääsee klikkaamalla sivun oikeassa yläkulmassa olevaa ruuduista muodostuvaa neliötä.

Googlen myös asettaa tarkkailemaan, koska verkkoon tulee itseä kiinnostavaa sisältöä. Alerts-palvelussa voi määrittää aiheen, jonka sisältöä vastaavista uusista verkkosivuista, blogiviesteistä ym. Google lähettää ilmoituksen sähköpostiin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun on kyse vaativammasta hakutehtävästä, on hyvä käyttää Googlen erikoishakuja, joilla haun voi kohdentaa tietyn tyyppiseen materiaaliin, kuten kuviin, uutisaineistoon, blogeihin tai tieteellisiin artikkeleihin. Tarkennetussa haussa on mahdollista tehdä rajauksia mm. kielen, dokumentin alkuperämaan, palvelimen, käyttöoikeuksien, tiedostotyypin, päivitysajankohdan sekä termien sijainnin mukaan. Viimeksi mainittu rajaus on usein hyödyllinen: jos haku rajataan esimerkiksi otsikkoon, tulee hakutermien esiintyä sivun otsikossa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Palautelomake löytyy sivun lopusta.

Kysymyksiä ja vastauksia kurssista:
1. Miten luon oman Ylen Tunnuksen ja kirjaudun sillä?
2. Mitä opin tällä kurssilla?
3. Mitä taitoja tarvitsen?
4. Mitä laitteita tarvitsen?
5. Kauanko tässä menee?
6. Voinko jättää kurssin kesken ja jatkaa myöhemmin?
7. Näkevätkö muut, mitä teen kurssilla?
8. Saanko kurssista virallisen todistuksen?
9. Miksi kysymykset ja tehtävät ovat niin helppoja?
10. Mistä saan lisää apua ja opastusta?
11. Voinko käyttää kurssia opetuksessa?

1. Miten luon oman Ylen Tunnuksen ja kirjaudun sillä?

Katso ohjeet tästä Digitreenien artikkelista.
Tätä kurssia kannattaa tehdä Yle Tunnuksella kirjautuneena. Silloin suorituksesi jäävät talteen, vaikka poistut kurssin sivuilta. Voit jatkaa kurssin suorittamista milloin tahansa (kunhan muistat taas kirjautua)!

2. Mitä opin tällä kurssilla?

Opit ennen kaikkea itseluottamusta! Kurssin jälkeen uskallat rohkeasti kajota puhelimen ja sovellusten asetuksiin sekä asioida verkossa.

3. Mitä taitoja tarvitsen?

Tiedät, miten puhelimella pääsee nettiin ja otetaan valokuvia. Sinulla on sähköpostiosoite. Muita taitoja et tarvitse!

4. Mitä laitteita tarvitsen?

Tarvitset älypuhelimen - eikä haittaa, ellet osaa vielä kovin hyvin käyttää sitä!
Kurssia voi suorittaa pelkällä puhelimella. Jos taitosi ovat melko heikot, on hyvä tehdä kurssia kahdella laitteella yhtä aikaa: Suorita kurssia tietokoneella tai tabletilla ja käytä puhelintasi toimintojen harjoitteluun.
Kurssin yhden osan kysymykset on tehty Windows-tietokonetta ajatellen (osa Tiedostojen hallinta). Muissa 19 osassa on ajateltu eri laitteiden käyttäjiä tasapuolisesti (esimerkiksi Android ja iOS).

5. Kauanko tässä menee?

Koko kurssin suoritus kestää taidoistasi riippuen 2-6 tuntia. Joka osion alussa lukee, paljonko osio vie aikaa - arviolta.

6. Voinko jättää kurssin kesken ja jatkaa myöhemmin?

Kyllä. Kurssia kannattaa tehdä Yle Tunnuksella kirjautuneena - vain silloin suorituksesi jää talteen, vaikka kirjaudut välillä ulos.
Ellet kirjaudu ulos Yle Tunnuksesta, kirjautumisesi pysyy päällä, vaikka suljet selaimen ja nettiyhteyden.

7. Näkevätkö muut, mitä teen kurssilla?

Eivät.

8. Saanko kurssista virallisen todistuksen?

Et - mutta aihealueen ja koko kurssin suoritettuasi olet pokaalin arvoinen!

9. Miksi kysymykset ja tehtävät ovat niin helppoja?

Tämä kurssi on tarkoitettu melko aloitteleville.
Jos kurssi oli sinulle aivan liian helppo, auta meitä kehittämään seuraavia kursseja: Mitä kurssilta puuttui, mitä haluat treenailla seuraavaksi? Löydät palautelaatikon alta.

10. Mistä saan lisää apua ja opastusta?

Ylellä: Digitreenien artikkeleista ja visoista. Digitreeneistä löydät myös Suomen laajimman digisanaston.
Jos olet vasta-alkaja, tutustu myös Ylen vuoden 2018 Nettiä ikä kaikki -kampanjan sivuihin.

Facebookissa: Liity Digitreenien omaan ryhmään. Siellä ei ole hölmöjä kysymyksiä ja saat asiallista apua.

Muualla: Jos olet seniori-ikäinen, löydät paljon koottua tietoa SeniorSurfin sivuilta. Siellä on myös kartta koko Suomen opastuspaikoista.

11. Voinko käyttää kurssia opetuksessa?

Kurssin materiaaleja voi käyttää maksuttomassa opetuksessa. Jos kurssista peritään maksua, ota yhteyttä meihin: oppiminen.palaute@yle.fi.

Voit lähettää palautetta myös sähköpostilla osoitteeseen katja.solla@yle.fi

Kurssin tekijät Ylellä:
Mikko Lehtola, graafikko
Katja Solla, toimittaja
Antti Saarenpää, toimittaja
Tapio Kantele, toimittaja
Anna-Leena Lappalainen, tuottaja

# data[].attributes.attachment_link.description
Palautelomake löytyy sivun lopusta. Kysymyksiä ja vastauksia kurssista: 1. Miten luon oman Ylen Tunnuksen ja kirjaudun sillä? 2. Mitä opin tällä kurssilla? 3. Mitä taitoja tarvitsen? 4. Mitä laitteita tarvitsen? 5. Kauanko tässä menee? 6. Voinko jättää kurssin kesken ja jatkaa myöhemmin? 7. Näkevätkö muut, mitä teen kurssilla? 8.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eri nettiselaimiin (kuten Chrome, Edge tai Safari) voi valita yhden ensisijaisen hakukoneen. Valinta määrittää, mitä hakukonetta käytät, kun näpyttelet hakusanat selaimen osoitekenttään. Tästä löydät ohjeet neljään selaimeen.

Ylivoimaisesti suosituin hakukone on tietysti Google. Melko isoja hakupalveluja on muitakin, esimerkiksi Microsoftin Bing ja pitkän historian omaava Yahoo.

Pienempiä ovat muun muassa

yksityisyydestä tarkka Duckduckgo

venäjänkielinen Yandex (jonka toimitusjohtaja asetettiin EU:n pakotelistalle Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022)

yhdysvaltalainen, vuonna 2004 avattu info.com

yksityisyyttä painottava, vuonna 2017 avattu PrivacyWall

tietosanakirjamainen Wolfram|Alpha

kysymyksillä toimiva ask.com

Kiinan ykkönen Baidu.

Näistä pienemmistä DuckDuckGon ja PriwacyWallin aloitussivut ovat on suomenkielisiä. Info.comin aloitusssivu on osittain suomeksi.

Usein "ykköshakukone" on verkkoselaimessa jo oletuksena. Joskus se kuitenkin vaihtuu itsestään, esimerkiksi kun asennat koneelle jotain ohjelmaa. Onneksi hakukoneen voi vaihtaa myös itse!

Kun otat käyttöön uuden Android-puhelimen, näet valintaruudun, jossa on satunnaisessa järjestyksessä neljä hakukonetta. Google on kuitenkin aina yksi niistä. Voit valita minkä hyvänsä - tai vaihtaa mihin tahansa muuhun alla olevilla ohjeilla.

Nettiselaimet tarjoavat hakukoneiksi myös Twitteriä, Wikipediaa, Amazon.comia, Facebookia, Youtubea, Google Driveä - ja niin edelleen.
Nämä eivät kuitenkaan ole yleishakukoneita.
Ne hakevat tietoa vain näiden sivustojen tai palvelujen sisältä.

Alta löydät ohjeet selain kerrallaan puhelimelle (tai tabletille) ja tietokoneelle:

Oletushakukoneena on Google, koska Google omistaa Chromen. Muita tarjolla olevia hakukoneita ovat Yahoo! Suomi, Bing ja DuckDuckgo.

Näin vaihdat oletushakukoneen puhelimella tai tabletilla:

Avaa Chrome-sovellus >

Klikkaa oikeassa alalaidassa olevaa kolmen pallon valikkoa >

Asetukset >

Hakukone >

Klikkaa nykyistä hakukonettasi >

Valitse haluamasi listalta.

Näin vaihdat oletushakukoneen tietokoneella:

Avaa Chrome-selain >

Klikkaa oikeassa yläreunassa olevaa kolmen pallon valikkoa >

Asetukset (Settings) >

Hakukone (Search engine) >

Klikkaa nykyisen hakukoneesi vieressä olevaa alanuolta >

Valitse listalta uusi oletushakukone.

Jos käytät Chrome-selaimella hakukoneena tavallisesti Googlea, mutta oletushakukone vaihtuu yllättäen, tietokoneellasi saattaa olla haittaohjelma. Ohjeet ei-toivottujen ohjelmien poistamiseen löytyvät täältä.

Edge on Microsoftin omistama verkkoselain. Microsoftin Windows -laitteissa on yleensä esiasennettuna Microsoftin oma hakukone Bing. Sen voi kuitenkin halutessaan vaihtaa.

Ohje hakukone Bingin vaihtamiseksi toiseen löytyy Microsoftin sivuilta.

Huomaathan, että Microsoftin vanhemman selaimen eli Internet Explorerin käyttöä ei enää varauksetta suositella.

Firefox eli Mozilla Firefox perustuu avoimeen lähdekoodiin, joten suoria kytköksiä hakukoneisiin ei ole.
Näin vaihdat oletushakukoneen mobiililaitteella:
Kännykän tai tabletin sovelluksessa ei ole valmiiksi tarjolla kuin Google. Muut täytyy itse lisätä:

Avaa Firefox-sovellus >

Avaa oikean yläkulman Valikko-kuvake (kolme pistettä tai viivaa päällekkäin) >

Asetukset >

Hakeminen / Haku >

Seuraa ohjeita: Avaa haluamasi hakukoneen sivu ja paina pitkään sen hakukenttää. Valitse Lisää hakukone >

Hakukone on nyt ilmestynyt hakukoneiden listalle. Paina haluamaasi hakukonetta pitkään ja valitse Aseta oletukseksi.

Jotkut laitteet tarjoavat Firefoxin hakukoneiksi myös Amazonia, Twitteriä ja Wikipediaa - jotka eivät ole varsinaisia hakukoneita.
Näin vaihdat oletushakukoneen tietokoneella:

Avaa Firefox-selain >

Avaa oikean yläkulman Valikko-kuvake (kolme viivaa päällekkäin) >

Asetukset (rattaan kuva) >

Valitse Haku >

Valitse haluamasi hakukone.

Tietokoneen selaimessa tarjolla on kolme hakukonetta: Google, Bing ja Duckduckgo sekä niiden lisäksi Wikipedia ja Amazon. Etsi lisää hakukoneita -tekstin takaa löytyy kymmenittäin lisää.

Firefoxissa on myös tietokoneella kätevä toiminto:

Voit valita oletushakukoneen oheen vaihtoehtoisia hakukoneita. Ne ilmestyvät osoite- ja hakupalkin alalaitaan, kun alat kirjoittaa hakusanoja.
Vaihtoehtoiset hakukoneet valitaan Asetusten kohdasta Haku.

Safari on Applen laitteiden oletusselain. Safarissa oletushakukoneena on Google, mutta sen voi vaihtaa. Myös Applen mobiililaitteiden "henkilökohtainen avustaja" Siri hakee Googlen avulla.

Safarissa voi valita vain neljästä hakukoneesta: Google, Yahoo, Bing ja DuckDuckGo.

Näin vaihdat oletushakukoneen puhelimella tai tabletilla:

Näin vaihdat oletushakukoneen tietokoneella:

Avaa Safari-selain >

Tyhjennä sen osoite- tai hakukentästä kaikki teksti >

Kentän vasempaan laitaan ilmestyy suurennuslasi. Klikkaa sitä >

Valitse luettelosta hakukone.

Sitten vain testailemaan eri hakukoneita!

Niiden algoritmeissä on eroja. Vertaile, miten eri hakukoneet tuntuvat osuvan juuri sinun kaipaamiisi hakutuloksiin.

Lopuksi vielä vinkki fiksumpaan hakemiseen - olipa hakukoneesi mikä tahansa:

Moni näpyttelee hakusanat erilliseen hakupalkkiin tai hakuikkunaan.

On nopeampi tapa: Kirjoita hakusanat suoraan selaimen osoiteriville eli osoitepalkkiin. Siis sinne ylälaitaan, jossa lukee, millä sivulla milloinkin olet. Voit kirjoittaa vaikka suoraan nettiosoitteen päälle, kunhan klikkaat sen aktiiviseksi.
Digitreeneissä voit opetella arjessa hyödyllisiä digitaitoja - verkon hakuvinkeistä tietokoneen näppäinkomentoihin. Pääset mukaan Yle Oppimisen Digitreenit Facebook -ryhmässä tai Twitterissä aihetunnisteella #digitreenit. Muokkaukset:
28.4.17: Poistettu otsikosta järjestysnumero.
22.6.17: Lisätty lopun yleislause.
22.8.17 ja 13.10.17: Pääkuvaan uusi pohja.
8.3.19: Poistettu Internet Explorer -selainta koskeva ohjepolku.
8.10.19: Poistettu faktaikkunasta lauseet:Palvelun sisältä hakeminen taas on helpointa suoraan kussakin palvelussa. Esimerkiksi YouTubessa saa paremmin hakutuloksia YouTuben sisältä kuin "googlaamalla". Google nostaa nykyään tehokkaasti (omistamansa) Youtuben tuloksia.
22.11.19: Täsmennetty otsikkoa ja ohjepolkuja, kuvia ajan tasalle.
2.3.20: Lisätty maininta info.com-hakukoneesta ja Chrome-ohjeisiin tieto uusien Android-laitteiden valinraruudusta.
16.10.20: Lisätty maininta PrivacyWall-hakukoneesta ja nostettu Android-puhelinten valintaruutu aiemmas jutussa.
10.2.21: Poistettu hiukan vanhentuneet ohjevideot (Chrome, Firefox).
22.3.22: Lisätty maininta Yandexin toimitusjohtaja -pakotteista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitreenit: Google vai joku muu? Näin vaihdat oletushakukoneen

# data[].attributes.attachment_link.description
Eri nettiselaimiin (kuten Chrome, Edge tai Safari) voi valita yhden ensisijaisen hakukoneen. Valinta määrittää, mitä hakukonetta käytät, kun näpyttelet hakusanat selaimen osoitekenttään. Tästä löydät ohjeet neljään selaimeen. Ylivoimaisesti suosituin hakukone on tietysti Google. Melko isoja hakupalveluja on muitakin, esimerkiksi Microsoftin Bing ja pitkän historian omaava Yahoo.

# data[].attributes.headline
5 vinkkiä tehokkaampiin Google-hakuihin  

# data[].attributes.subject
5 vinkkiä tehokkaampiin Google-hakuihin  

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Googlesta on muodostunut verkkohakujen käsite, googlata löytyy jo Nykysuomen sanakirjastakin. Googlaaminen on kuitenkin taitolaji, joten sitä kannattaa opetella.

Google järjestää myös omia hakukoulutuksia verkossa. Esimerkiksi Advanced Power Search -verkkokurssilla voi koetella hakutaitojaan 12 eri haasteessa, jotka on luokiteltu helpoiksi, keskivaikeiksi tai vaikeiksi. Sivuilla tarjotaan myös apuja ja vinkkejä haasteiden ratkaisemiseen.

Hakuvelhouttaan voi myös teroitella pureskelemalla yhden hakupähkinän Agoogleaday-sivustolla.

Verkossa samoileva säästääkin paljon aikaa ja vaivaa, kun opettelee käyttämään Googlea tehokkaasti. Muutamalla helpolla vinkillä pääsee jo pitkälle.

1. Käytä pikanäppäimiä erilaisiin hakuihin

Erityyppisiä hakuja on helppo tehdä pikanäppäimien avulla. Googlen tulossivulla, heti hakusanan alla on joukko pikanäppäimiä, joilla voi helposti tehdä erilaisia hakuja samalla hakutermillä. Näppäimet voivat vaihdella eri hakujen mukaan, mutta yleisiä ovat mm.:

Kaikki - kaikki hakutulokset kyseisestä hakutermistä (oletus)

Kuvahaku - kuvahaku hakutermistä.

Videot - videohaku hakutermistä.

Kartat - Google Maps haku samalla hakutermillä.

Ostokset - linkkejä kauppoihin jotka myyvät tuotteita jotka osuvat hakutermiin (lähinnä amerikkalaisiin kauppoihin).

Teokset - haku kirjoista.

Sovellukset - haku sovelluskaupoista (App Store, Google Play).

2. Käytä hakutyökaluja

Hakutuloksia tulee yleensä aivan liikaa, joten niiden lajittelu on tarpeen. Eri hakujen pikanäppäimien vierestä löytyvät erittän hyödylliset Hakutyökalut, joilla voit tarkentaa hakutulostasi eri tavoin:

Hakutulosten kielen mukaan: Etsi sivuja, joiden kieli on suomi

Hakutulosten päiväyksen mukaan: Viimeinen tunti/24 tuntia/viikko/kuukausi/vuosi tai voit määritellä oman aikavälin.

Kirjaimellinen: hae tarkkoja sanoja tai ilmauksia.

3. Käytä merkkejä ja symboleita haun tarkentamiseen

miinusmerkki (-) jättää kyseisen sanan pois hakutuloksista. Juha Sipilä -pääministeri (jos etsit muuta Juha Sipilää kun pääministeriä)

lainausmerkit (" ") hakutermin ympärillä tarkoittavat, että tuloksissa näkyvät hakemasi sanat täsmälleen samassa järjestyksessä. "Jos poliitikko haluaa ystävän, hänen on ostettava koira." (Kuka sanoi näin?)

tähtimerkki (*) korvaa puuttuvan sanan tai merkin. "Tulin, näin, *"

kaksi pistettä (..) voi laittaa erottamaan numeroita niin saa tuloksia, jotka sisältävät tällä alueella olevia numeroita. Pyörä 300..450 euroa -> tuloksena pyöriä hintahaarukassa 300-450 euroa.

4. Käytä hakuoperaattoreita

Hakuihin voi myös lisätä sanoja, jotka rajaavat hakutuloksia eri tavoilla. Älä käytä välilyöntejä kaksoispisteiden jälkeen!

site: - hakutuloksia vain tietyiltä sivustoilta tai verkkotunnuksilta. jääkiekko site:yle.fi -> tuloksena jääkiekkoa Ylen sivuilta

related: - etsii sivustoja, jotka muistuttavat kyseistä verkko-osoitetta related:hs.fi -> tuloksena joukko suomalaisia tiedostuvälineitä

OR - etsii sivuja, joilla on yksi vaihtoehtoisista sanoista koripallo OR jalkapallo

info: - antaa tietoa verkko-osoitteesta, voit vaikka hakea välimuistiin tallennetun version sivusta tai sivuja, jotka linkittävät kyseiseen osoitteeseen. info:yle.fi

Jos haluat välillä pelata, kokeile googlata zerg rush ja yritä pelastaa hakutuloksesi!

5. Käytä Googlea laskimena, valuuttamuuntimena, etäisyysmittarina tai pelaa.

Google toimii mainiosti myös laskimena - kirjoita yhtälö googleen ja saat tuloksen

Valuutat saat muunnettua suoraan kirjoittamalla esim. 100 euros in dollars (toimii vain englanniksi)

Kahden kaupungin etäisyyden ja matka-ajan saat kirjoittamalla hakukenttään Helsinki Tampere etäisyys

Jos haluat välillä pelata, kokeile googlata zerg rush ja yritä pelastaa hakutuloksesi!

Hakuoperaattoreita ja haun rajauksia voi tehdä helposti suoraan Googlen etusivun oikeasta alareunasta Asetukset ja valitsemalla sieltä Tarkennettu haku. Tarkennetun haun kautta voi etsiä mm. kielen, alueen, sivun päivämäärän, tiedostotyypin ja käyttöoikeuksien avulla.

Jokeri: Kierrä Googlen maarajoitus

Google nuuskii IP-osoitteesi ja päättelee sen perusteella, mistä maasta haku tehdään. Tämän tiedon avulla käyttäjä ohjataan Googlen maasivustoon, suomalaiset Google Suomeen ja italialaiset Google Italiaan. Googlella on tällä hetkellä noin 200 eri maan sivut Zimbabwesta Ukrainaan ja Togosta Papua Uuteen Guineaan.

Googlen eurooppalaiset maasivustot ovat tietynlaisessa erityisasemassa, sillä Euroopassa on voimassa Oikeus tulla unohdetuksi -säädös. Tämän säädöksen mukaan Googlen ja muiden hakukoneiden on poistettava pyynnöstä harhaanjohtavaa, vanhentunutta ja virheellistä tietoa. Mikäli Google ei suostu poistamiseen, asiasta voi valittaa tietosuojavaltuutetulle.

Oikeus tulla unohdetuksi on kuitenkin voimassa vain Euroopassa, joten sen voi kiertää menemällä vaikkapa Googlen Yhdysvaltain sivustolle. Aiemmin Google.com osoitteeseen pääsi osoitteesta google.com/ncr ( no country restriction), mutta jostain syystä kyseinen osoite ei enää viime vuoden lopun jälkeen ole toiminut.

(Lisäys 8.12.16) Google on sittemmin tukkinut myös muita tapoja kiertää maarajoituksia, esim. selainten incognito-tilassa ei enää pääse suoraan google.com -osoitteeseen, vaan Google ohjaa liikenteen google.fi -osoitteeseen.
Google.com -osoitteseen pitää käyttää ns. välityspalvelinta, eli proxyä. Hakuihin ilmaiseksi käytettäviä välityspalvelimia ovat mm. Hidemyass tai Hide.me.

Tästä voit tulostaa alla olevan kuvan.

Digitreeneissä voit opetella arjessa hyödyllisiä digitaitoja - verkon hakuvinkeistä tietokoneen näppäinkomentoihin. Pääset mukaan Yle Oppimisen Digitreenit Facebook -ryhmässä tai Twitterissä aihetunnisteella #digitreenit.

Muokkaukset:
7.11.16: Liitetty Digitaidot-kategoriaan.
28.4.17: Poistettu otsikosta järjestysnumero.
22.6.17: Lopun yleislauseen sanamuoto.
22.8.17 ja 27.10.17 Pääkuvaan uusi tausta.
15.1.18 Korjattu kirjoitusvirhe.
18.1.18 Lisätty kuva.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Googlesta on muodostunut verkkohakujen käsite, googlata löytyy jo Nykysuomen sanakirjastakin. Googlaaminen on kuitenkin taitolaji, joten sitä kannattaa opetella. Google järjestää myös omia hakukoulutuksia verkossa. Esimerkiksi Advanced Power Search -verkkokurssilla voi koetella hakutaitojaan 12 eri haasteessa, jotka on luokiteltu helpoiksi, keskivaikeiksi tai vaikeiksi. Sivuilla tarjotaan myös apuja ja vinkkejä haasteiden ratkaisemiseen.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Nimeä kuvaan - Raahaa nuppi oikeaan paikkaan kuvassa.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Käsitekartta - Mietin aihetta kuvilla ja sanoilla., Hakusana - Sana, jolla haen tietoa aiheesta., Kirjasto - Paikka, josta voit lainata kirjoja ja lehtiä., Internet - Tietoverkko, jossa on paljon tietoa., Hakutulos - Tiedot, jonka hakukone näyttää haun pohjalta.,

# data[].attributes.attachment_link.description
Käsitekartta - Mietin aihetta kuvilla ja sanoilla., Hakusana - Sana, jolla haen tietoa aiheesta., Kirjasto - Paikka, josta voit lainata kirjoja ja lehtiä., Internet - Tietoverkko, jossa on paljon tietoa., Hakutulos - Tiedot, jonka hakukone näyttää haun pohjalta.,

# data[].attributes.body
Osaamisella osallisuutta (ESR) -hankkeen digiohjeet

# data[].attributes.body
Digitaitotesti

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Testaa, kuinka hallitset arjessa, opiskelussa ja työssä tarvittavat yleiset digitaidot!

Testi mittaa seuraavia digitaitojen osaamisalueita: 1) Laitteet ja perusohjelmat 2) Sisältöjen tuottaminen ja visuaalisuus 3) Palveluihin kirjautuminen ja tietoturva 4) Tiedonhaku ja mediataidot 5) Asiointi ja henkilökohtaisten asioiden hoito 6) Viestintä ja sosiaalinen toiminta. Testi on tuotettu Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittamassa ja Nuorten Ystävien toteuttamassa Osaamisella osallisuutta -kehittämishankkeessa syksyllä 2020.

# data[].attributes.attachment_link.description
Testaa, kuinka hallitset arjessa, opiskelussa ja työssä tarvittavat yleiset digitaidot! Testi mittaa seuraavia digitaitojen osaamisalueita: 1) Laitteet ja perusohjelmat 2) Sisältöjen tuottaminen ja visuaalisuus 3) Palveluihin kirjautuminen ja tietoturva 4) Tiedonhaku ja mediataidot 5) Asiointi ja henkilökohtaisten asioiden hoito 6) Viestintä ja sosiaalinen toiminta.

# data[].attributes.body
Tämän taulun on julkaissut Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kehittämishanke, jonka toteuttajana toimii Oulun ammattikorkeakoulu.