# data[].attributes.body
Vi skal danne eleverne til at blive gode medborgere. Mere vægt på at være uddannelsesparat - og ingen karakterer i folkeskolen. Danne elever til at kunne samarbejde og indgå i folkeskoler

Det okay ikke alle elever er lige god til det hele, men der skal være mulighed for at dygtiggøre sige til alle fag - det er bare ikke en forventning

Der skal være mere frihed som elev. Man skal i højere grad have lov til ikke at interessere sig, eller give lige meget energi i hvert fag. Man kan mere med livet, end hvad den nuværende folkeskole lægger op. Det skal eleverne præsenteres for

Alle elever skal ikke alle nå det samme mål i hvert fag, men man skal prøve at rykke sig i hvert fag. Sætte individuelle mål

Fremskridt er vigtigt men det skal ikke måles i karakterer

Sammenslutte fag, måske gemme fag til gymnasiet?

Mere fokus på humanistiske fag og mere voksen forberedelse.

# data[].attributes.body
- En rummelig skole
- Nogle andre fag, der gør en klar til hverdagen (fx. skat, konflikthåndtering, medmenneskelighed, samfund- og kulturforståelse)
- Kortere skoledage eller flere pauser
- Ingen mobiler
- Mad tilbud (varieret kost)
- Et samlingssted
- Flere præsentationer, så man føler sig mere tilpas med det
- Tests skal ikke være karakter baseret.

# data[].attributes.body
Den enkelte elevs trivsel, fremmer læring. Tilpasning både på et højt og lavt niveau.

"Hvis 'det sociale' ikke fungerer, og der er konflikter, mobning eller nogle, der ikke trives, bliver fagligheden sat til side." Gilliam

Mere selvstændighed, ansvar og Inddragning af elever, den bedste måde at lære noget er ved at lære fra sig.

Alle skal udfolde deres potentiale uanset om de er fagligt stærke eller har brug for hjælp.

Indføre “elitehold” for de elever der er så langt over det faglige gennemsnit i klassen at det hæmmer deres yderligere læring.

Tidligere fremmedsprog:

Engelsk fra 1. klasse,2. fremmedsprog (tysk/fransk) fra 5. klasse og mulighed for at vælge et tredje fremmedsprog som valgfag i 7. klasse. Fordi fremmedsprogene er vigtige for at kunne begå sig i det globale samfund.

I stedet for nationale test, så have mere fokus på den individuelle skole, klasse eller elev.

I stedet for at have lange skoledage udelukkende med undervisning skal vi indføre obligatorisk lektiehjælp i løbet af dagen, da det ikke er alle der har et optimalt læringsmiljø derhjemme.

Indføre et fag med fokus på praktisk forberedelse af det voksne liv i samfundet. For eksempel at betale regninger, NemID, skat, CV m.m.

# data[].attributes.body
Med udgangspunkt i historiske emner og FN's verdensmål, vil vi søge at forbedre elevernes sociale og faglige kompetencer. Gennem varieret undervisning, og med henblik på at implementere tværfaglig læring hvor skolens fag på bedst mulig måde komplimentere hinanden. Dette skal ske for at skabe de bedst mulige betingelser for udviklingen af nysgerrige, motiverede og engagerede medborgere i et globaliseret samfund.

# data[].attributes.headline
Tid til lektiehjælp og faglig fordybelse, hvor alle elever kan koncentrere sig om at blive bedre til det, de har svært ved, eller hvor dygtige elever med særlige talenter kan dyrke deres interesser, fordybe sig og blive endnu bedre. 

# data[].attributes.subject
Tid til lektiehjælp og faglig fordybelse, hvor alle elever kan koncentrere sig om at blive bedre til det, de har svært ved, eller hvor dygtige elever med særlige talenter kan dyrke deres interesser, fordybe sig og blive endnu bedre. 

# data[].attributes.body
Argumenter for hvorfor konkurrencestaten er god:
- er dygtige på global plan i en verden hvor international konkurrence og globalisering er en realitet
- vi innoverer og er kreative med nye idéer og måder man kan maksimere sig på
- konkurrencestaten kan skabe bedre økonomisk vækst når man fokuserer på at optimere konkurrenceevnen

# data[].attributes.body
"Fra det essentielle menneske (Pedersen 2011) til den opportunistiske person",  dette gjorde at folkeskoleloven blev ændret i 2006,
offentliggørelse af landsresultater af test, flere tests, specialundervisning, elevplaner,
etablering af nyt råd for evaluering og kvalitetsudvikling af folkeskolen

# data[].attributes.headline
Spørgmål til Konkurencestatsgrupperne: Hvordan taler Folkeskolens formålsparagraf for dannelse til konkurrencestaten?

# data[].attributes.subject
Spørgmål til Konkurencestatsgrupperne: Hvordan taler Folkeskolens formålsparagraf for dannelse til konkurrencestaten?

# data[].attributes.body
»...I stedet for at sætte fokus på, hvad eleverne skal igennem i undervisningen, fokuserer man i dag på det udbytte eleverne skal have afundervisningen,«
»Det er et skift i fokus fra det, der undervises i, til det, eleverne får ud af det,der undervises i.«
- Jens Rasmussen, Information artikel

# data[].attributes.headline
'For blot at nævne et enkelt, men meget centralt eksempel så er det uomgængeligt, at når man forsøger at måle resultaterne af bestemte uddannelsesforløb vil det altid medføre et øget fokus på de elementer, der bliver målt på, og dermed en indirekte nedprioritering af forhold, der ikke bliver målt på, eventuelt fordi det er meget vanskeligt eller direkte umuligt at måle dem' - Ove Kaj Pedsen

# data[].attributes.subject
'For blot at nævne et enkelt, men meget centralt eksempel så er det uomgængeligt, at når man forsøger at måle resultaterne af bestemte uddannelsesforløb vil det altid medføre et øget fokus på de elementer, der bliver målt på, og dermed en indirekte nedprioritering af forhold, der ikke bliver målt på, eventuelt fordi det er meget vanskeligt eller direkte umuligt at måle dem' - Ove Kaj Pedsen

# data[].attributes.headline
Hvor dannelse i velfærdsstaten handlede om at skabe demokratiske borgere, så sigter dannelse i konkurrencestaten på at give den enkelte kompetencer og færdigheder til at holde sig beskæftiget så langt i livet som muligt. Dannelse er blevet til kravet om selvforsørgelse,

# data[].attributes.subject
Hvor dannelse i velfærdsstaten handlede om at skabe demokratiske borgere, så sigter dannelse i konkurrencestaten på at give den enkelte kompetencer og færdigheder til at holde sig beskæftiget så langt i livet som muligt. Dannelse er blevet til kravet om selvforsørgelse,

# data[].attributes.headline
Men der er stærke kræfter, som trækker den anden vej - så længe de ikke bliver knækket af det strukturelle, mener hun. Giliam

# data[].attributes.subject
Men der er stærke kræfter, som trækker den anden vej - så længe de ikke bliver knækket af det strukturelle, mener hun. Giliam

# data[].attributes.headline
De første to ud af tre mål med den nye folkeskole: 

# data[].attributes.subject
De første to ud af tre mål med den nye folkeskole: 

# data[].attributes.body
Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan.

Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund for de faglige resultater.

- fra Miniguide til den ny folkeskolereform

# data[].attributes.body
Den nye folkeskole - en kort guide til reformen s. 10
"Den nye folkeskole stiller nye krav til en synlig
skoleledelse, der sætter retning for skolen og som
tager ansvar for, at målenes nås, og hvordan de
nås. "

# data[].attributes.headline
Stk. 3. Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre. Skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati. 

# data[].attributes.subject
Stk. 3. Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre. Skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati. 

# data[].attributes.body
Fra formålsparagrafen 2006. Indsvøbet i velfærdsstat.

# data[].attributes.headline
Vores folkeskole er blandt de bedste til at udvikle eleverne til aktive medborgere og til at give dem gode sociale kompetencer

# data[].attributes.subject
Vores folkeskole er blandt de bedste til at udvikle eleverne til aktive medborgere og til at give dem gode sociale kompetencer

# data[].attributes.headline
Folkeskolen skal i samarbejde med forældrene give eleverne kundskaber og færdigheder, der: forbereder dem til videre uddannelse og giver dem lyst til at lære mere,

# data[].attributes.subject
Folkeskolen skal i samarbejde med forældrene give eleverne kundskaber og færdigheder, der: forbereder dem til videre uddannelse og giver dem lyst til at lære mere,

# data[].attributes.body
Den nye folkeskole - en kort guide til reformen s. 8
"En massiv investering i et kompetenceløft af lærere
og pædagoger skal ruste lærerne til at imødekomme
målene i folkeskolereformen, herunder øget kompetencedækning og understøttende vejledning, så
lærerne kan inddrage den nyeste viden om, hvordan
undervisning og læring skal gennemføres, så vores
elever lærer bedst. I den nye folkeskole er rammen
for undervisning afgørende, og der tages en række
initiativer for at forbedre den"

# data[].attributes.body
Engelsk fra 1. klasse,2. fremmedsprog (tysk/fransk) fra 5. klasse ogmulighed for at vælge et tredje fremmedsprogsom valgfag i 7. klasse. Fordi fremmedsprogeneer vigtige for at kunne begå sig i det globalesamfund.

# data[].attributes.body
95% af en ungdomsårgang gennemfører en ungdomsuddanngelse, 60% gennemfører en videregående uddannelse og 25% en lang videregående uddannelse
- Konkurrencestaten, Ove Kaj Pedersen

# data[].attributes.body
Alle elever i den danske folkeskole skal blive så
dygtige, som de kan. Uanset om de er fagligt stærke
eller har brug for et fagligt løft. Uanset hvilken
baggrund de har. De skal trives. Det er dét, den nye
folkeskole handler om.
For mange elever afslutter folkeskolen uden at
kunne det, der skal til for at klare sig godt på en
ungdomsuddannelse.

# data[].attributes.headline
Målstyret undervisning: Fælles Mål for fagenepræciseres og forenkles, så de bliver læringsmål,og så det står klart, hvad eleverne skal lære. Fordiundervisning, der planlægges og gennemføresmed udgangspunkt i, hvad de enkelte elever skallære, øger elevernes faglige niveau.

# data[].attributes.subject
Målstyret undervisning: Fælles Mål for fagenepræciseres og forenkles, så de bliver læringsmål,og så det står klart, hvad eleverne skal lære. Fordiundervisning, der planlægges og gennemføresmed udgangspunkt i, hvad de enkelte elever skallære, øger elevernes faglige niveau.

# data[].attributes.headline
Alle elever i den danske folkeskole skal blive så dygtige, som de kan. Uanset om de er fagligt stærke eller har brug for et fagligt løft. Uanset hvilken baggrund de har. De skal trives. Det er dét, den nye folkeskole handler om.

# data[].attributes.subject
Alle elever i den danske folkeskole skal blive så dygtige, som de kan. Uanset om de er fagligt stærke eller har brug for et fagligt løft. Uanset hvilken baggrund de har. De skal trives. Det er dét, den nye folkeskole handler om.

# data[].attributes.body
Fra folkeskolereformen. Det vigtigste i folkeskolen er at der er plads til alle og at trivslen er sat højt.

# data[].attributes.body
Folkeskolen skal gennem uddannelse tilstræbe, at så mange som muligt inkluderes og bekæmpe, at den enkelte ekskluderes fra arbejdsmarkederne.
Ove Kaj Pedersen, Konkurrencestaten.

# data[].attributes.headline
Men alt i alt har hun svært ved at se, at konkurrencestaten er slået igennem i folkeskolen som et entydigt projekt: 

# data[].attributes.subject
Men alt i alt har hun svært ved at se, at konkurrencestaten er slået igennem i folkeskolen som et entydigt projekt: 

# data[].attributes.body
»Jeg oplever nogle lærere, som i høj grad forsøger at afbalancere alle de forskellige krav og få det hele til at hænge sammen. De river sig i håret, men dele af de nye ideer bliver taget ind, andre bliver aflyst eller bliver bare ikke til noget. Lærerne forsøger at skabe en mening - og holder fast i, at det sociale arbejde med eleverne stadig er helt afgørende, nu måske med nogle lidt andre begrundelser«

# data[].attributes.headline
'Folkeskolereformen - et af de tre mål for folkeskolen er at folkeskolen skal udfordre alle elever så de bliver så dygtige som de kan, folkeskolen skal mindske betydning af social baggrund for de faglige resultater'

# data[].attributes.subject
'Folkeskolereformen - et af de tre mål for folkeskolen er at folkeskolen skal udfordre alle elever så de bliver så dygtige som de kan, folkeskolen skal mindske betydning af social baggrund for de faglige resultater'

# data[].attributes.body
Det er bestemt ikke uden problemer for den enkelte at skulle passe ind i en klasse, siger antropologen, som ikke ønsker at idyllisere livet i klassen. Men hvis man opløser klassen, opløser man samtidig det »minisamfund«, som man kan sige opdrager eleverne til livet i det »store samfund« og viderefører de herskende værdier om det socialt integrerede fællesskab.

# data[].attributes.headline
Tid til at skolen kan åbne sig for det omgivende samfund, så eleverne oplever, hvordan det, de lærer i skolen, bruges i virkeligheden. Og lærer, hvad det er for et samfund, de er en del af. Skolereformen 

# data[].attributes.subject
Tid til at skolen kan åbne sig for det omgivende samfund, så eleverne oplever, hvordan det, de lærer i skolen, bruges i virkeligheden. Og lærer, hvad det er for et samfund, de er en del af. Skolereformen 

# data[].attributes.body
" Det dannede menneske skal kunne gøre dette på grundlag af en personlig stillingtagen. Forudsætningen er, at han eller hun har tilegnet sig den nødvendige faglige og kulturelle indsigt, medborgerlighed og jegstyrke"
fra

Folkeskolereformen – et dannelsesprojekt, der savner tydelighed

# data[].attributes.headline
»Hele institutionen folkeskolen er indrettet, så den understøtter elevernes opdragelse til at være en del af fællesskabet, og alt for meget individualisering, pacing og konkurrence bliver der ikke set mildt på«, siger Laura Gilliam.

# data[].attributes.subject
»Hele institutionen folkeskolen er indrettet, så den understøtter elevernes opdragelse til at være en del af fællesskabet, og alt for meget individualisering, pacing og konkurrence bliver der ikke set mildt på«, siger Laura Gilliam.

# data[].attributes.body
Fællesskabet før konkurrencestaten

# data[].attributes.headline
Den åbne skole: Skolen skal samarbejde med detomgivende samfund. Fordi eleverne skal klædes på til det samfund, de skal være en del af, ogdet lokale idræts-, kultur- og foreningsliv skalbidrage til at skabe fagligt dygtige og livsdueligebørn og unge.  Skolereformen

# data[].attributes.subject
Den åbne skole: Skolen skal samarbejde med detomgivende samfund. Fordi eleverne skal klædes på til det samfund, de skal være en del af, ogdet lokale idræts-, kultur- og foreningsliv skalbidrage til at skabe fagligt dygtige og livsdueligebørn og unge.  Skolereformen

# data[].attributes.headline
Fokus på, hvordan eleverne trives, og hvordan de bidrager til fællesskabet. Giliam

# data[].attributes.subject
Fokus på, hvordan eleverne trives, og hvordan de bidrager til fællesskabet. Giliam

# data[].attributes.body
"Hvis 'det sociale' ikke fungerer, og der er konflikter, mobning eller nogle, der ikke trives, bliver fagligheden sat til side."
Gilliam