# data[].attributes.body
Læreplanen er en konsekvens av den stadige utviklingen som samfunnet står i og endringene i utdanningspolitikken. Det finnes 3 hovedgrunner til hvorfor vi har læreplaner i skolen:

1. Læreplanen er styring fra statens side

2. Læreplanen er veiledning til lærerne

3. Læreplanen er informasjon til elever og foreldre

(Lyngsnes & Rismark, 2020, s. 147-148)

# data[].attributes.body
Vi kan i hovedsak si at en læreplan er en beskrivelse av stoffet som elevene skal lære seg. Læreplanen inneholder alt som er relevant for undervisningen og læringssituasjonen.
(Lyngsnes & Rismark, 2020, s. 142)

# data[].attributes.body
§2-3 Innhold og vurdering i grunnskoleopplæringen

Grunnskoleopplæringa skal omfatte kristendom, religion, livssyn og etikk, norsk, matematikk, framandspråk, kroppsøving, kunnskap om heimen, samfunnet og naturen, og estetisk, praktisk og sosial opplæring.

# data[].attributes.headline
Verdier og prinsipper for grunnopplæringen:

# data[].attributes.subject
Verdier og prinsipper for grunnopplæringen:

# data[].attributes.body
Her finnes det informasjon om den overordnede delen for verdier og prinsipper innen grunnopplæringen. Her kan du blant annet lese om opplæringens verdigrunnlag, kritisk tenkning og grunnleggende ferdigheter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Overordnet del - verdier og prinsipper for grunnopplæringen

# data[].attributes.attachment_link.description
Overordnet del - verdier og prinsipper for grunnopplæringen

# data[].attributes.body
Læreplanen er ikke en oppskrift, men den er til veiledning for lærerne. De skal bruke sin kunnskap for å analysere og tolke læreplantekstene. Deretter planlegger lærerne undervisningen slik at elevene får lære det som er intensjonen i læreplanen.
(Lillejord, et al., 2022, s. 230)

# data[].attributes.body
§2-15.Rett til gratis offentleg grunnskoleopplæring

Elevane har rett til gratis offentleg grunnskoleopplæring. Kommunen kan ikkje krevje at elevane eller foreldra dekkjer utgifter i samband med grunnskoleopplæringa, til dømes utgifter til undervisningsmateriell, transport i skoletida, leirskoleopphald, ekskursjonar eller andre turar som er ein del av grunnskoleopplæringa.

# data[].attributes.body
Her kan du finne en god del informasjon om mye innenfor fag og læreplaner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elever, lærlinger og lærekandidater har rett til vurdering, både underveisvurdering og sluttvurdering. En god kultur for tilbakemeldinger og vurdering betyr mye for den enkeltes læringsprosess.

Underveisvurdering er all vurdering i grunnskolen fra 1. trinn og fram til sluttvurdering på 10. trinn og på hvert trinn i videregående opplæring. Underveisvurdering skal brukes som et redskap i læreprosessen og som grunnlag for tilpasset opplæring.

Sluttvurdering skal gi informasjon om nivået til eleven, lærlingen og lærekandidaten ved avslutningen av opplæringen i faget og fremgår av vitnemål og kompetansebevis. Sluttvurdering består av standpunktvurdering i fag, eksamen i grunnskole og videregående opplæring og fag- og svenneprøver i videregående opplæring.

I de nye læreplanene er det utviklet egne tekster som skal støtte oppunder underveis- og standpunktvurderingen i de enkelte fagene.

I 2020 ble det i lys av fagfornyelsen gjort endringer i vurderingsforskriften og eksamensordningene.

For å få en mest mulig rettferdig sluttvurdering, er det utviklet veiledende kjennetegn på måloppnåelse i flere fag.

Eksamensordningene for fagene fremgår i læreplanene, for eksempel om det er en sentralt gitt skriftlig eksamen eller en lokalt gitt muntlig eksamen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Elever, lærlinger og lærekandidater har rett til vurdering, både underveisvurdering og sluttvurdering. En god kultur for tilbakemeldinger og vurdering betyr mye for den enkeltes læringsprosess. Underveisvurdering er all vurdering i grunnskolen fra 1. trinn og fram til sluttvurdering på 10. trinn og på hvert trinn i videregående opplæring.

# data[].attributes.body
§2-8.Særskild språkopplæring for elevar frå språklege minoritetar

Elevar i grunnskolen med anna morsmål enn norsk og samisk har rett til særskild norskopplæring til dei har tilstrekkeleg dugleik i norsk til å følgje den vanlege opplæringa i skolen. Om nødvendig har slike elevar også rett til morsmålsopplæring, tospråkleg fagopplæring eller begge delar.