# data[].attributes.body
A madár egyben az élethazugság jelképe is.

# data[].attributes.body
A mű legfontosabb, központi szimbóluma a címszereplő vadkacsa, amely a színdarab szereplőinek tudatlanságát, egyfajta álomvilágban élését jelképezi

# data[].attributes.body
A dráma keserű tanulsága: a színtiszta igazság még a szennyes és hazug életnél is elviselhetetlenebb, és az embereket nem lehet akaratuk ellenére boldogítani. A lényeget Relling doktor mondja ki:

„На egy átlagembert megfoszt élete nagy

hazugságától, akkor megfosztja a boldogságtól is."

# data[].attributes.body
Ekdal család:

Hjalmar: Fényképész, de munkáját leginkább felesége végzi helyette. Munkakerülése, oppurtunizmusa, kisszerű hazugságai miatt szánalmas életet él, képzeletébe menekül a valóság elől

Gina: Hjalmar felesége, kemény munkával igyekszik fenntartani a családi idill látszatát. Egyszerű, tanulatlan nő és mivel nem tudja jól kimondani az idegen szavakat, sokszor komikussá válik.

Hedvig: Gina és Hjalmar lánya, de biológiailag az öreg Werle gyermeke, tőle örökölte vakságot okozó betegségét is. A színdarab végén öngyilkosságot követ el.

Az öreg Ekdal: Hjalmar apja, lecsúszott, hiú, szenilis alkoholista vénember

Werle család:

Az öreg Werle: Gazdag nagykereskedő, régen az öreg Ekdal üzlettársa volt

Gregers Werle: Az öreg Werle fia, ,,tisztesség-lázban" szenved, az az elképzelése, hogy a nyers igazságtól az emberek boldogok lesznek

Sörbyné: Az öreg Werle házvezetőnője, később összeházasodik a kereskedővel

# data[].attributes.body
A történet kezdetén a főszereplő Ekdal család viszonylagos jólétben és boldogságban él, ahol a fényképész családfő, Hjalmar helyett a felesége, Gina végzi a munkát. Az idillt lányuk, Hedvig betegsége árnyékolja be, a tinédzser súlyos szembetegségben szenved, előreláthatóan meg fog vakulni. A család tagja még Hjalmar apja, az öreg, szenilis Ekdal apó, aki fiatalkorábban az öreg Werle üzlettársa volt, aki azonban egy kétes ügylet során elárulta őt és börtönbe juttatta. Az öregember számára a család a padláson egy ,,vadásztelepet" rendezett be valódi állatokkal, köztük a címszereplő vadkacsával, ahol Ekdal átélheti az ,,erdő" hamis szépségét. A történet kezdetén tér haza az öreg nagykereskedő, Werle fia, Gregers, aki világmegváltó elképzeléseivel mindenkihez el akarja juttatni az igazságot. Ki akarja barátját, Hjalmart juttatni fojtogató élethazugságából, ezért rávilágít önáltatására és elárulja, hogy Hedvig valójában az öreg Werlétől származik. Hjalmar ettől azonban összeomlik és ott akarja hagyni családját. Hedvig, a fiatal lány nem tudja elviselni, hogy apja idegennek nevezi őt és végül nem a vadkacsát lövi le a fegyverrel, mint ahogy azt Gregers kéri tőle, hanem öngyilkosságot követ el. A tragikus végkifejlet ellenére mégsem következik be katarzis a történet végén: Hjalmar újra az öncsalásba, önimádatba, önsajnálatba menekül és egyedül a minden baj gyökeréért felelős öreg Werle él tovább boldogan új nejével, Sörbynével.