# data[].attributes.headline
Самоаналіз організації освітнього процесу на платформі EvaluEd

# data[].attributes.subject
Самоаналіз організації освітнього процесу на платформі EvaluEd

# data[].attributes.attachment_link.title
Підводимо перші підсумки адаптаційний період 6 клас 2024 рік

# data[].attributes.headline
Розігріви на початок уроку

# data[].attributes.subject
Розігріви на початок уроку

# data[].attributes.attachment_link.title
Розігріви, Дудка А. О.

# data[].attributes.headline
Хвилинні практики стійкості

# data[].attributes.subject
Хвилинні практики стійкості

# data[].attributes.attachment_link.title
Аудіопрактики СЕЕН

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.headline
Безкоштовний програма "Мікс емоцій"

# data[].attributes.subject
Безкоштовний програма "Мікс емоцій"

# data[].attributes.attachment_link.description
Combine two emojis into one. Thousands of combinations are available.

# data[].attributes.headline
Курс з психологічно-емоційної підтримки для вчителів та шкільних психологів “Розумію”

# data[].attributes.subject
Курс з психологічно-емоційної підтримки для вчителів та шкільних психологів “Розумію”

# data[].attributes.body
https://osvitoria.university/courses/rozumiju/

# data[].attributes.headline
Особливості розвитку учнів 12-13 років, вікові проблеми та шляхи їх подолання. (Федченко О.В.)

# data[].attributes.subject
Особливості розвитку учнів 12-13 років, вікові проблеми та шляхи їх подолання. (Федченко О.В.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Особливості розвитку учнів 12-13 років, вікові проблеми та шляхи їх подолання

# data[].attributes.headline
Криголами на уроках мови та літератури - Корчева Людмила Миколаївна

# data[].attributes.subject
Криголами на уроках мови та літератури - Корчева Людмила Миколаївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Криголами на уроках мови та літератури

# data[].attributes.headline
Лайфаки від вчителів природничо-історичної галузі - Олена Крот 

# data[].attributes.subject
Лайфаки від вчителів природничо-історичної галузі - Олена Крот 

# data[].attributes.attachment_link.title
Сучасні творчі знахідки та лайфаки від вчителів природничо-історичної галузі під час викладання у 5-6 класах НУШ

# data[].attributes.headline
Використання сервісу GENIALLY для створення інтерактивного уроку - Олександра Манько 

# data[].attributes.subject
Використання сервісу GENIALLY для створення інтерактивного уроку - Олександра Манько 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
START

Використання сервісу GENIАLLE ДЛЯ СТВОРЕННЯ ІНТЕРАКТИВНОГО УРОКУ

Найпростіші презентації

Користування сервісом дуже просте та цікаве

Як користуватися?

Genially - це онлайн-сервіс для створення інтерактивного контенту для блогів і сайтів.

Info

Info

Info

Що таке GENIALLY?

СЕРВІС GENIALLY СТВОРЕННЯ ІНТЕРАКТИВНОГО КОНТЕНТУ: ВСЕ ГЕНІАЛЬНЕ - ПРОСТО

Сервіс Genially містить понад тисячу різноманітних шаблонів, за допомогою яких можна швидко і без зайвих зусиль створювати інтерактивний контент. Є безкоштовна та платна версії. У базовій версії цілком достатньо шаблонів для створення робіт, які вражають!

Авторизація:через соцмережі або згенерувавши логін та пароль.

Важливо!що для початку розробки електронних освітніх ресурсів у програмі Genially не потрібно витрачати купу часу на освоєння інструментів сервісу: все зрозуміло на інтуїтивному рівні. Genially дозволяє організувати проєктну діяльність, що важливо для формування в учнів навичок спільної роботи.

Мова інтерфейсу англійська, іспанська та французька. У браузері Google Chrome можна налаштувати автоматичний переклад веб-сторінок сервісу українською мовою.

Про деякі переваги використання Genially: Для роботи з сервісом вам не потрібно мати навички програмування чи дизайну. За допомогою Genially ви можете створювати анімації. Тож збагатіть вміст презентації яскравими візуальними ефектами! Ви можете зробити свої презентації інтерактивними. Це зробить ваші історії більш наочними. Інтегровані візуальні засоби. Для створення інтерактивного контенту можна завантажувати медіафайли із Dropbox, Google Maps, Infogram, YouTube та Twitter.

Бути вчителем у цифрову добу - це навчати навичок майбутнього вже сьогодні. Дженіфер Флемінг, California State University

1. Створіть обліковий запис. Для цього перейдіть за посиланням app.genial.ly та натисніть кнопку "Створити свій безкоштовний акаунт" ("Create your free account"). 2. Оберіть тип облікового запису: освітній ("education"). 3. Клацніть на значок "+" у верхньому лівому куті поруч із написом "Create genially".

Як користуватися Genially?

4. Оберіть тип презентації: загальна презентація, досьє та звіт, навчальний досвід, гейміфікація, інтерактивне зображення, горизонтальна інфографіка, вертикальна інфографіка, путівник, відеопрезентація, особисте брендування або контент для соціальних мереж. Примітка: не забудьте натиснути на плашку з написом "Free".

5. Оберіть шаблон, палітру кольорів та починайте створювати інтерактивну презентацію. До кожного розділу є відеоінструкції, де покроково продемонстровано особливості роботи з сервісом.6. Після створення презентації натисніть плашку "All Set" із піктограмою паперового літака (у верхньому правому куті сторінки). 7. Оберіть, буде ваша презентація публічною (безкоштовно) чи приватною (функція Premium). Натисніть кнопку "All Set" (внизу ліворуч). 8. Завантажте готову презентацію або поділіться нею у соцмережах. Готово!

І ось що виходить після того як Ви зайдете до сервісу Genially

+info

Прості презентації

Дякую за увагу!

# data[].attributes.headline
Анімовані картинки - Артем Дудка 

# data[].attributes.subject
Анімовані картинки - Артем Дудка 

# data[].attributes.attachment_link.title
Модуль 3. Тема 2. Інтерактивні сервіси для якісної діяльності

# data[].attributes.headline
Державний стандарт базової освіти

# data[].attributes.subject
Державний стандарт базової освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ

ПОСТАНОВА

№ 898 від 30 вересня 2020 року
Державний стандарт базової середньої освіти
Відповідно до частини третьої статті 44 Закону України "Про повну загальну середню освіту" Кабінет Міністрів України постановляє:

1. Затвердити Державний стандарт базової середньої освіти, що додається.

2. Установити, що Державний стандарт базової середньої освіти застосовується з 1 вересня 2022 р. для учнів, які навчаються за програмами дванадцятирічної повної загальної середньої освіти.

3. Внести до Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 87 (Офіційний вісник України, 2018 р., № 19, ст. 637; 2019 р., № 62, ст. 2156), зміну, що додається.

4. Визнати такими, що втратили чинність:

постанову Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. № 1392 "Про затвердження Державного стандарту базової і повної загальної середньої освіти" (Офіційний вісник України, 2012 р., № 11, ст. 400);

пункт 42 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 7 серпня 2013 р. № 538 (Офіційний вісник України, 2013 р., № 63, ст. 2283);

пункт 1 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 лютого 2020 р. № 143 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 22, ст. 809).

5. Міністерству освіти і науки розробити та затвердити до 31 грудня 2020 р. типові освітні програми для учнів закладів загальної середньої освіти з метою забезпечення впровадження Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого цією постановою.

6. Ця постанова набирає чинності з дня її опублікування, крім пункту 4, який набирає чинності з 1 вересня 2026 року.

Прем'єр-міністр України Д. Шмигаль

ЗАТВЕРДЖЕНО
постановою Кабінету Міністрів України
від 30 вересня 2020 р. № 898
ДЕРЖАВНИЙ СТАНДАРТ
базової середньої освіти
1. Цей Державний стандарт визначає вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів на рівні базової середньої освіти, загальний обсяг їх навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями, структуру та зміст базової середньої освіти.

2. У цьому Державному стандарті терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України " Про освіту", " Про повну загальну середню освіту ", інших нормативно-правових актах.

3. Цей Державний стандарт є основою для розроблення типових освітніх програм, а також інших освітніх програм згідно з вимогами, передбаченими статтею 11 Закону України "Про повну загальну середню освіту".

4. Метою базової середньої освіти є розвиток природних здібностей, інтересів, обдарувань учнів, формування компетентностей, необхідних для їх соціалізації та громадянської активності, свідомого вибору подальшого життєвого шляху та самореалізації, продовження навчання на рівні профільної освіти або здобуття професії, виховання відповідального, шанобливого ставлення до родини, суспільства, навколишнього природного середовища, національних та культурних цінностей українського народу.

Реалізація мети базової середньої освіти ґрунтується на таких ціннісних орієнтирах, як:

повага до особистості учня та визнання пріоритету його інтересів, досвіду, власного вибору, прагнень, ставлення у визначенні мети та організації освітнього процесу, підтримка пізнавального інтересу та наполегливості;

забезпечення рівного доступу кожного учня до освіти без будь-яких форм дискримінації учасників освітнього процесу;

дотримання принципів академічної доброчесності у взаємодії учасників освітнього процесу та організації всіх видів навчальної діяльності;

становлення вільної особистості учня, підтримка його самостійності, підприємливості та ініціативності, розвиток критичного мислення та впевненості в собі;

формування культури здорового способу життя учня, створення умов для забезпечення його гармонійного фізичного та психічного розвитку, добробуту;

створення освітнього середовища, в якому забезпечено атмосферу довіри, без будь-яких форм дискримінації учасників освітнього процесу;

утвердження людської гідності, чесності, милосердя, доброти, справедливості, співпереживання, взаємоповаги і взаємодопомоги, поваги до прав і свобод людини, здатності до конструктивної взаємодії учнів між собою та з дорослими;

формування в учнів активної громадянської позиції, патріотизму, поваги до культурних цінностей українського народу, його
історико-культурного надбання і традицій, державної мови;

плекання в учнів любові до рідного краю, відповідального ставлення до довкілля.

5. Базова середня освіта має такі цикли, як адаптаційний (5-6 класи) та базового предметного навчання (7-9 класи), що дають змогу враховувати вікові та індивідуальні особливості розвитку і потреби учнів, а також забезпечити просування індивідуальними освітніми траєкторіями.

6. Вимоги до обов'язкових результатів навчання визначено на основі компетентнісного підходу.

7. До ключових компетентностей належать:

1) вільне володіння державною мовою, що передбачає вміння:

здійснювати комунікацію в усній та письмовій формі на основі знання функцій мови, ресурсів (лексики, граматики) і норм сучасної української літературної мови, типів мовної взаємодії, особливостей стилів мовлення інформаційних та художніх текстів, медіатекстів тощо;

здобувати та опрацьовувати інформацію з різних (друкованих та цифрових, зокрема аудіовізуальних) джерел у різних освітніх галузях і контекстах, критично осмислювати її та використовувати для комунікації в усній та письмовій формі, для обстоювання власних поглядів, переконань, суспільних і національних цінностей;

відповідально, усвідомлюючи цінність української мови як мови взаємодії на всій території держави, використовувати мовні засоби для досягнення особистих і суспільних цілей у життєвих та навчальних ситуаціях, творчого самовираження;

2) здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами, що передбачає вміння:

3) математична компетентність, що передбачає здатність розвивати і застосовувати математичні знання та методи для розв'язання широкого спектра проблем у повсякденному житті; моделювання процесів та ситуацій із застосуванням математичного апарату; усвідомлення ролі математичних знань і вмінь в особистому та суспільному житті людини;

4) компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій, що передбачають формування наукового світогляду; здатність і готовність застосовувати відповідний комплекс наукових знань і методологій для пояснення світу природи; набуття досвіду дослідження природи та формулювання доказових висновків на основі отриманої інформації; розуміння змін, зумовлених людською діяльністю; відповідальність за наслідки такої діяльності;

5) інноваційність, що передбачає здатність учня реагувати на зміни та долати труднощі; відкритість до нових ідей; ініціювання змін у класі, закладі освіти, родині, громаді тощо; спроможність визначати і ставити перед собою цілі, мотивувати себе та розвивати в собі стійкість і впевненість, щоб навчатися і досягати успіхів;

6) екологічна компетентність, що передбачає усвідомлення екологічних основ природокористування, необхідності охорони природи, дотримання правил поведінки на природі, ощадливого використання природних ресурсів, розуміння контексту і взаємозв'язку господарської діяльності і важливості збереження природи для забезпечення сталого розвитку суспільства;

7) інформаційно-комунікаційна компетентність, що передбачає впевнене, критичне і відповідальне використання цифрових технологій для власного розвитку і спілкування; здатність безпечно застосовувати інформаційно-комунікаційні засоби в навчанні та інших життєвих ситуаціях, дотримуючись принципів академічної доброчесності;

8) навчання впродовж життя, що передбачає здатність визначати і оцінювати власні потреби та ресурси для розвитку компетентностей, застосовувати різні способи розвитку компетентностей, знаходити можливості для навчання і саморозвитку; спроможність навчатися і працювати в колективі та самостійно, організовувати своє навчання, оцінювати його, ділитися його результатами з іншими, шукати підтримки, коли вона потрібна;

9) громадянські та соціальні компетентності, пов'язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, з усвідомленням рівних прав і можливостей, що передбачають:

спроможність діяти як відповідальний громадянин, брати участь у громадському та суспільному житті, зокрема закладу освіти і класу, спираючись на розуміння загальнолюдських і суспільних цінностей, соціальних, правових, економічних і політичних принципів, ідей сталого розвитку суспільства, співіснування людей та спільнот у глобальному світі, критичне осмислення основних подій національної, європейської та світової історії, усвідомлення їх впливу на світогляд громадянина та його самоідентифікацію;

виявлення поваги до інших, толерантність, уміння конструктивно співпрацювати, співпереживати, долати стрес і діяти в конфліктних ситуаціях, зокрема пов'язаних з різними проявами дискримінації; дбайливе ставлення до особистого, соціального здоров'я, усвідомлення особистих відчуттів і почуттів, здатність дослухатися до внутрішніх потреб; дотримання здорового способу життя; розуміння правил поведінки та спілкування, що є загальноприйнятими в різних спільнотах і середовищах та ґрунтуються на спільних моральних цінностях; спроможність діяти в умовах невизначеності та багатозадачності;

10) культурна компетентність, що передбачає наявність стійкого інтересу до опанування культурних і мистецьких здобутків України та світу, шанобливого ставлення до культурних традицій українців, представників корінних народів і національних меншин, інших держав і народів; здатність розуміти і цінувати творчі способи вираження та передачі ідей у різних культурах через різні види мистецтва та інші культурні форми; прагнення до розвитку і вираження власних ідей, почуттів засобами культури і мистецтва;

11) підприємливість і фінансова грамотність, що передбачають ініціативність, спроможність використовувати можливості та реалізовувати ідеї, створювати цінності для інших у будь-якій сфері життєдіяльності; здатність до активної участі в житті суспільства, керування власним життям і кар'єрою; уміння розв'язувати проблеми; готовність брати відповідальність за прийняті рішення; здатність працювати в команді для планування і реалізації проектів, які мають культурну, суспільну або фінансову цінність, тощо.

8. Основою формування ключових компетентностей є особистісні якості, особистий, соціальний, культурний і навчальний досвід учнів; їх потреби та інтереси, які мотивують до навчання; знання, уміння та ставлення, що формуються в освітньому, соціокультурному та інформаційному середовищі, у різних життєвих ситуаціях.

9. Наскрізними в усіх ключових компетентностях є такі вміння:

1) читати з розумінням, що передбачає здатність до емоційного, інтелектуального, естетичного сприймання і усвідомлення прочитаного, розуміння інформації, записаної (переданої) у різний спосіб або відтвореної технічними пристроями, що охоплює, зокрема, уміння виявляти приховану і очевидну інформацію, висловлювати припущення, доводити надійність аргументів, підкріплюючи власні висновки фактами та цитатами з тексту, висловлювати ідеї, пов'язані з розумінням тексту після його аналізу і добору контраргументів;

2) висловлювати власну думку в усній і письмовій формі, тобто словесно передавати власні думки, почуття, переконання, зважаючи на мету та учасників комунікації, обираючи для цього відповідні мовленнєві стратегії;

3) критично і системно мислити, що виявляється у визначенні характерних ознак явищ, подій, ідей, їх взаємозв'язків, умінні аналізувати та оцінювати доказовість і вагомість аргументів у судженнях, зважати на протилежні думки та контраргументи, розрізняти факти, їх інтерпретації, розпізнавати спроби маніпулювання даними, використовуючи різноманітні ресурси і способи оцінювання якості доказів, надійності джерел і достовірності інформації;

4) логічно обґрунтовувати позицію на рівні, що передбачає здатність висловлювати послідовні, несуперечливі, обґрунтовані міркування у вигляді суджень і висновків, що є виявом власного ставлення до подій, явищ і процесів;

5) діяти творчо, що передбачає креативне мислення, продукування нових ідей, доброчесне використання чужих ідей та їх доопрацювання, застосування власних знань для створення нових об'єктів, ідей, уміння випробовувати нові ідеї;

6) виявляти ініціативу, що передбачає активний пошук і пропонування рішень для розв'язання проблем, активну участь у різних видах діяльності, їх ініціювання, прагнення до лідерства, уміння брати на себе відповідальність;

7) конструктивно керувати емоціями, що передбачає здатність розпізнавати власні емоції та емоційний стан інших, сприймати емоції без осуду, адекватно реагувати на конфліктні ситуації, розуміти, як емоції можуть допомагати і заважати в діяльності, налаштовуючи себе на пошук внутрішньої рівноваги, конструктивну комунікацію, зосередження уваги, продуктивну діяльність;

8) оцінювати ризики, що передбачає вміння розрізняти прийнятні і неприйнятні ризики, зважаючи на істотні фактори;

9) приймати рішення, що передбачає здатність обирати способи розв'язання проблем на основі розуміння причин та обставин, які призводять до їх виникнення, досягнення поставлених цілей з прогнозуванням та урахуванням можливих ризиків та наслідків;

10) розв'язувати проблеми, що передбачає вміння аналізувати проблемні ситуації, формулювати проблеми, висувати гіпотези, практично їх перевіряти та обґрунтовувати, здобувати потрібні дані з надійних джерел, презентувати та аргументувати рішення;

11) співпрацювати з іншими, що передбачає вміння обґрунтовувати переваги взаємодії під час спільної діяльності, планувати власну та групову роботу, підтримувати учасників групи, допомагати іншим і заохочувати їх до досягнення спільної мети.

10. Вимоги до результатів навчання учнів визначено за такими освітніми галузями:

мовно-літературна;

математична;

природнича;

технологічна;

інформатична;

соціальна і здоров'язбережувальна;

громадянська та історична;

мистецька;

фізична культура.

11. Для кожної освітньої галузі визначено:

12. Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів складаються з таких компонентів:

13. Обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами, в яких:

скорочений буквений запис означає освітню галузь, до якої належить обов'язковий результат навчання;

цифра на початку індексу вказує на порядковий номер року навчання (класу), на завершення якого очікується досягнення результату навчання;

перша цифра після буквеного запису до крапки означає номер групи результатів навчання;

цифра після крапки означає номер загального результату навчання;

наступна цифра означає номер конкретного результату навчання;

остання цифра означає номер орієнтира для оцінювання відповідного навчального результату.

14. Метою мовно-літературної освітньої галузі є розвиток компетентних мовців і читачів із гуманістичним світоглядом, які володіють українською мовою, читають інформаційні та художні тексти, зокрема класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжних), здатні спілкуватися мовами корінних народів і національних меншин, іноземними мовами для духовного, культурного та національного самовираження та міжкультурного діалогу, для збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, творчої самореалізації, формування ціннісних орієнтацій і ставлень.

Компетентнісний потенціал мовно-літературної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 1.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з мовно-літературної освітньої галузі (українська мова, українська література, зарубіжні літератури (у перекладі українською мовою) для класів (груп) з українською мовою навчання) зазначені в додатку 2 і передбачають, що учень:

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з мовно-літературної освітньої галузі (українська мова як державна, українська література, зарубіжні літератури (у перекладі українською мовою) для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини (якщо мови корінного народу або національної меншини не належать до групи слов'янських мов) зазначені в додатку 3.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з мовно-літературної освітньої галузі (мова та література корінного народу або національної меншини) для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини) зазначені в додатку 4.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з мовно-літературної освітньої галузі (іншомовна освіта) зазначені в додатках 5 і 6 та передбачають, що учень:

сприймає усну інформацію та письмові тексти іноземною мовою в умовах безпосереднього та опосередкованого міжкультурного спілкування;

взаємодіє з іншими особами в усній і письмовій формі та в режимі реального часу засобами іноземної мови;

надає інформацію, висловлює думки, почуття та ставлення іноземною мовою.

15. Метою математичної освітньої галузі є розвиток особистості учня через формування математичної компетентності у взаємозв'язку з іншими ключовими компетентностями для успішної освітньої та подальшої професійної діяльності впродовж життя, що передбачає засвоєння системи знань, удосконалення вміння розв'язувати математичні та практичні задачі; розвиток логічного мислення та психічних властивостей особистості; розуміння можливостей застосування математики в особистому та суспільному житті.

Компетентнісний потенціал математичної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 7.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з математичної освітньої галузі зазначені в додатку 8 і передбачають, що учень:

16. Метою природничої освітньої галузі є формування особистості учня, який знає та розуміє основні закономірності живої і неживої природи, володіє певними вміннями її дослідження, виявляє допитливість, на основі здобутих знань і пізнавального досвіду усвідомлює цілісність природничо-наукової картини світу, здатен оцінити вплив природничих наук, техніки і технологій на сталий розвиток суспільства та можливі наслідки людської діяльності у природі, відповідально взаємодіє з навколишнім природним середовищем.

Компетентнісний потенціал природничої освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 9.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з природничої освітньої галузі зазначені в додатку 10 і передбачають, що учень:

17. Метою технологічної освітньої галузі є реалізація творчого потенціалу учня, формування критичного та технічного мислення, готовності до зміни навколишнього природного середовища без заподіяння йому шкоди засобами сучасних технологій і дизайну, здатності до підприємливості та інноваційної діяльності, партнерської взаємодії, використання техніки і технологій для задоволення власних потреб, культурного та національного самовираження.

Компетентнісний потенціал технологічної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 11.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з технологічної освітньої галузі зазначені в додатку 12 і передбачають, що учень:

18. Метою інформатичної освітньої галузі є розвиток особистості учня, здатного використовувати цифрові інструменти і технології для розв'язання проблем, розвитку, творчого самовираження, забезпечення власного і суспільного добробуту, критично мислити, безпечно та відповідально діяти в інформаційному суспільстві.

Компетентнісний потенціал інформатичної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 13.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з інформатичної освітньої галузі зазначені в додатку 14 і передбачають, що учень:

19. Метою соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі є розвиток особистості учня, який здатний до самоусвідомлення, гармонійної соціальної і міжособистісної взаємодії, спрямованої на збереження власного здоров'я та здоров'я інших осіб, дбає про безпеку, виявляє підприємливість та професійну зорієнтованість для забезпечення власного і суспільного добробуту.

Компетентнісний потенціал соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 15.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів із соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі зазначені в додатку 16 і передбачають, що учень:

20. Метою громадянської та історичної освітньої галузі є розвиток особистості учня через осмислення минулого, сучасного та зв'язків між ними, взаємодії між глобальними, загальноукраїнськими і локальними процесами; формування ідентичності громадянина України, його активної громадянської позиції на засадах демократії, патріотизму, поваги до прав і свобод людини, визнання цінності верховенства права та нетерпимості до корупції.

Компетентнісний потенціал громадянської та історичної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 17.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з громадянської та історичної освітньої галузі зазначені в додатку 18 і передбачають, що учень:

мислить історико-хронологічно, орієнтується в історичному часі, встановлює причиново-наслідкові зв'язки між подіями, явищами і процесами, діяльністю людей та її результатами в часі, виявляє зміни і тривалість у житті суспільства;

мислить геопросторово, орієнтується в соціально-історичному просторі, виявляє взаємозалежність розвитку суспільства, господарства, культури і навколишнього природного середовища;

мислить критично, працює з різними джерелами інформації та формулює історично обґрунтовані запитання;

мислить системно, виявляє взаємозв'язок, взаємозалежність та взаємовплив історичних подій, явищ, процесів, постатей у контексті відповідних епох; розуміє множинність трактувань минулого і сучасного та зіставляє їх інтерпретації;

усвідомлює власну гідність, реалізує власні права і свободи, поважає права і гідність інших осіб, виявляє толерантність, протидіє проявам дискримінації;

дотримується демократичних принципів, конструктивно взаємодіє з іншими особами, спільнотою закладу освіти, місцевою громадою і суспільством, долучається до розв'язання локальних, загальнонаціональних і глобальних проблем, усвідомлює необхідність утвердження верховенства права і дотримання правових норм для забезпечення сталого розвитку суспільства.

21. Метою мистецької освітньої галузі є цілісний розвиток успішної особистості учня у процесі освоєння мистецьких надбань людства; усвідомлення власної національної ідентичності в міжкультурній комунікації; формування компетентностей, необхідних для
художньо-творчого самовираження; розкриття креативного потенціалу, залучення до культурних процесів в Україні.

Компетентнісний потенціал мистецької освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 19.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з мистецької освітньої галузі зазначені в додатку 20 і передбачають, що учень:

22. Метою освітньої галузі фізичної культури є гармонійний фізичний розвиток особистості учня, підвищення функціональних можливостей організму, вдосконалення життєво необхідних рухових умінь та навичок, розширення рухового досвіду через формування стійкої мотивації учнів до занять фізичною культурою і спортом.

Компетентнісний потенціал освітньої галузі фізичної культури та базові знання зазначені в додатку 21.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з освітньої галузі фізичної культури зазначені в додатку 22 і передбачають, що учень:

формує власну психічну та соціально-психологічну сфери особистості засобами фізичного виховання;

систематично займається фізичною культурою, володіє технікою фізичних вправ;

усвідомлює значення фізичної/рухової активності для підтримання стану здоров'я та задоволення у процесі фізичного виховання.

23. Загальний обсяг навчального навантаження учнів, його розподіл між роками навчання, освітніми галузями, обов'язковими та вибірковими освітніми компонентами визначено в базовому навчальному плані базової середньої освіти (далі ― базовий навчальний план).

Для учнів з особливими освітніми потребами, які здобувають базову середню освіту в спеціальних закладах загальної середньої освіти та спеціальних класах (групах) закладів загальної середньої освіти, базовий навчальний план визначає кількість годин для проведення
корекційно-розвиткової роботи.

24. На підставі базового навчального плану розробляються типові навчальні плани як складові частини типової освітньої програми, що містять орієнтовний перелік навчальних предметів, інтегрованих курсів, формування змісту яких може здійснюватися шляхом упорядкування в логічній послідовності результатів навчання кількох інтегрованих освітніх галузей, однієї освітньої галузі або її окремих складників.

25. У базовому навчальному плані ( додаток 23) наведено розподіл загального обсягу навчального навантаження учнів закладів загальної середньої освіти. Базовий навчальний план сформовано для:

1) закладів загальної середньої освіти, зокрема:

класів (груп) з українською мовою навчання;

класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини;

класів (груп) з українською мовою навчання і вивченням мови корінного народу або національної меншини;

2) спеціальних закладів загальної середньої освіти та спеціальних класів (груп) закладів загальної середньої освіти, зокрема:

26. У базовому навчальному плані (крім варіантів для спеціальних закладів загальної середньої освіти та спеціальних класів (груп) закладів загальної середньої освіти) визначено рекомендовану та мінімальну кількість навчальних годин для вивчення кожної освітньої галузі. Різниця між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин у кожній освітній галузі може бути перерозподілена на інші освітні галузі, а також на вибіркові освітні компоненти. Заклад загальної середньої освіти може самостійно визначати кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі в межах заданого діапазону. Сума годин на вивчення всіх освітніх галузей не повинна перевищувати загальної кількості годин, визначеної базовим навчальним планом.

Додаткові години для вивчення навчальних предметів, інтегрованих курсів, курсів за вибором, через які реалізуються освітні галузі, проведення індивідуальних консультацій та групових занять заклад загальної середньої освіти розподіляє самостійно, враховуючи особливості організації освітнього процесу та індивідуальні освітні потреби учнів, що відображається в освітній програмі закладу.

Для спеціальних закладів загальної середньої освіти та спеціальних класів (груп) закладів загальної середньої освіти передбачено години для проведення корекційно-розвиткової роботи в межах кожної освітньої галузі, напрями та змістове наповнення якої визначаються з огляду на особливості психофізичного розвитку учнів з особливими освітніми потребами.

27. Заклади загальної середньої освіти, у яких є класи (групи) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини, самостійно здійснюють розподіл навчального навантаження між мовою корінного народу або національної меншини та іноземною мовою, відображаючи це в навчальному плані. Українська мова як державна в таких закладах вивчається за навчальними програмами, які враховують мовну підготовку учнів і спорідненість між рідною та державною мовами.

Заклади загальної середньої освіти, у яких є класи (групи) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини, для реалізації мовно-літературної освітньої галузі можуть використовувати додаткові години, передбачені базовим навчальним планом.

28. Оцінювання відповідності результатів навчання учнів, які завершили здобуття базової середньої освіти, вимогам державних стандартів здійснюється шляхом державної підсумкової атестації.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Державний стандарт базової середньої освіти

# data[].attributes.headline
Діагностичне дослідження психологічних станів учнів 6 класів. (Федченко О.В.)

# data[].attributes.subject
Діагностичне дослідження психологічних станів учнів 6 класів. (Федченко О.В.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Діагностичне дослідження психологічних станів учнів 6 класів

# data[].attributes.headline
Цікаві ідеї НУШ

# data[].attributes.subject
Цікаві ідеї НУШ

# data[].attributes.headline
Курс "НУШ: базова середня освіта"

# data[].attributes.subject
Курс "НУШ: базова середня освіта"

# data[].attributes.body
https://osvitoria.university/courses/ZSjaMgJDF/

# data[].attributes.headline
Наздоженемо: курс про подолання освітніх втрат 

# data[].attributes.subject
Наздоженемо: курс про подолання освітніх втрат 

# data[].attributes.body
Для освітніх управлінців - https://osvitoria.university/courses/nazdojenemo-upravlinci/

Для вчителів математики - https://osvitoria.university/courses/nazdojenemo-math/

Для вчителів української мови та літератури - https://osvitoria.university/courses/nazdojenemo-ukr/

Для вчителів 5-11 класів усіх освітніх галузей - https://osvitoria.university/courses/nazdojenemo-bazovyi-kurs/

# data[].attributes.headline
Методи розвитку ЦІННІСНИХ ОРІЄНТИРІВ у здобувачів освіти середньої ланки НУШ - Наталія Чердаклієва

# data[].attributes.subject
Методи розвитку ЦІННІСНИХ ОРІЄНТИРІВ у здобувачів освіти середньої ланки НУШ - Наталія Чердаклієва

# data[].attributes.attachment_link.title
Чердаклієва_Н_В_Методи_розвитку_ціннісних_орієнтирів_у_здобувачів

# data[].attributes.headline
Навички XXI століття

# data[].attributes.subject
Навички XXI століття

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
НДЦ "Інститут сімейної та молодіжної політики імені Олександра Яременка"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Існує безліч трактувань поняття "навички". Узагальнюючи ці визначання, можна стверджувати, що: навички - це поєднання знань і вмінь, які отримані упродовж життя. Тобто, складовими навичок є знання (сукупність інформації з будь-якої галузі, набутих у процесі навчання, дослідження тощо) та вміння (здобута на основі досвіду і знань здатність робити щось належним чином).

За даними World Economic Forum, серед найбільш затребуваних універсальних навичок ( soft skills - "гнучкі / м'які" навички) виділено, насамперед, навички креативності, здатність до переконання, комунікативні навички, навички управління часом (time-management), за даними дослідження LinkedIn Learning (2019) - навички адаптування ¹.

Результати дослідження, проведеного в Гарвардському університеті (Harvard University) і Стенфордському дослідницькому інституті (Stanford Research Institute) свідчать про те, що вклад hard skills "твердих навичок" в професійну успішність співробітника складає всього 15%, тоді як "м'які навички" - 85% ² ³. Інше дослідження, проведене Стенфордським дослідницьким інститутом спільно з фондом Карнегі Мелон (Carnegie Melon Foundation) серед генеральних директорів (CEO) компаній зі списку "Fortune 500", показало, що довготривалий і стабільний успіх керівників компаній в роботі на 75% визначається м'якими навичками (soft skills) і тільки на 25% - твердими навичками (hard skills) ⁴.

У 2020 році Всесвітній економічний форум підготував звіт "Майбутні робочі місця - 2025" ⁵, яким визначено, що у 2025 році значна частина (52%) усієї роботи буде виконуватися роботами, тоді як у 2018 році цей показник становив 29%. Також у звіті зроблено прогноз навичок, які будуть затребувані у 2025 році, а саме:

1) аналітичне мислення і інноваційність;

2) активне навчання і стратегії навчання;

3) комплексне розв'язання проблем;

4) критичне мислення і аналіз;

5) креативність, оригінальність і ініціативність;

6) лідерство і соціальна включеність (впливовість);

7) технології: використання, моніторинг і контроль;

8) технології: розробка і програмування;

9) життєздатність, стресостійкість і гнучкість;

10) обґрунтування, розв'язання проблем і формування ідей;

Кластерний аналіз навичок, які будуть затребувані в ХХІ столітті, був зроблений за результатами аналізу вищезгаданих джерела, а також на даних різних соціологічних і наукових досліджень (Teaching and Learning 21st Century Skills in Maine, Науково-дослідний інститут Мейна "Коледж освіти та розвитку людського університету Мейна" ⁶; "Освіта для життя та праці: розвиваючись Передані знання та вміння в 21 столітті", National Research Council ⁷ ⁸ ⁹; Національний центр статистики освіти (NCES) ¹⁰ та інші ¹¹), рамкових термінологіях навичок ХХІ століття (P21 ¹², NRC Framework ¹³, ATC21 ¹⁴ та інші ¹⁵) та на базі теоретичних основ складових навичок ХХІ століття (рухові, інтелектуальні і перцептичні ¹⁶; К.Соммеріль - технічні, людські (або соціальні), концептуальні ¹⁷; М.С.Рао - "жорсткі" і "м'які" навички ¹⁸ та інші ¹⁹ ²⁰ ²¹ ²²). Крім того, був врахований сучасного стан дослідження цієї проблематики в Україні ²³ ²⁴ ²⁵ 26 ²⁷ ²⁸.

Кластерний аналіз вищезгаданих досліджень, стосовно питань навичок молоді ХХІ століття, дав змогу сформувати матрицю навичок, провести їхню кластерізацію та виокремити чотири основні категорій навичок, які є необхідними для молоді у ХХІ столітті:

навчальні навички, які допомагають адаптуватися до робочого середовища та вдосконалювати свої знання, вміння і компетенції;

навички грамотності, які допомагають розрізняти факти, публікувати інформацію, створювати технології, визначати достовірність джерел та інформації;

соціальні навички - здатність успішно й ефективно взаємодіяти з конкретними людьми або різними групами, досягаючи поставлених цілей;

особистісні навички - якості людини, які певним чином характеризують її особистість.

До навчальних навичок були включені критичне мислення, креативність (творчість, інноваційність) та самонавчання; до навичок грамотності - медіаграмотність, цифрова грамотність; до соціальних навичок - навички командної роботи, комунікативність, емоційний інтелект; до особистісних навичок - гнучкість, таймменеджмент, ініціативність.

Для розвитку навичок необхідно обирати певні інструменти (тренінги, семінари, вебінари, онлайн-курси, курси підвищення кваліфікації, читання спеціальної літератури тощо). Важливе значення у виборі інструментів і досягненні результатів мають особистісні якості та установки молоді.

Враховуючи виокремленні навички можна запропонувати умови, за яких можливе успішне формування навичок ХХІ століття у молодих людей, а також інформаційно-комунікаційні технології (онлайн-сервіси), що дають змогу це зробити. Комплексне узагальнення цієї інформації та ідей для їх розвитку представлено на інфографіці.

Отже, такі навчальні навички, як критичне мислення, уміння розв'язувати проблеми формується тоді, коли молодь не лише відтворює інформацію, але й формує для себе нові знання, розробляє і розвиває нові ідеї: перевіряє гіпотези; аналізує все, що відбувається навколо; розв'язує логічні завдання; знаходить усьому пояснення. Прикладами онлайн-сервісів, які дають змогу формувати й розвивати критичне мислення, можуть бути: Mindomo, Сacoo, Іnfogr.am, дошки мозкового штурму Stormboard тощо.

Креативність (творчість, інноваційність) формується і розвивається за умов реалізації власного творчого потенціалу (малювання; створення відео, презентацій; написання творів, історій, блогів тощо), генерування цікавих ідей, нестандартного мислення та розширення власного світогляду і фантазування. Для цього доречно використовувати такі онлайн-сервіси, як: документи Google Диск, онлайнові презентації Prezi й Emaze, фоторедактори Avatan, Photoshop, сервіси для створення альбомів; відеоредактори Youtube тощо.

Самонавчання і саморозвиток формуються і розвиваються завдяки наявності у особистості цікавості до знань, бажання і мотивації їх отримувати. Для цього потрібно багато читати, навчатися самоорганізації і позитивному мисленню, цікавитися усім новим та знаходити онлайн курси для розширення власних знань.

Такі навички грамотності, як медіаграмотність формуються завдяки навчанню систематично критично оцінювати інформацію з використанням різних інструментів оцінювання, аналізувати медіаполе і відповідально ставитися до медіа споживання, шукати посилання на першоджерело, використовувати ресурси для перевірки інформації та для освоєння нових знань з медіаграмотності. Тут допоможуть такі засоби, як: сервіси новин Google News; зворотній пошук зображень за допомогою Google; сервіси для виявлення недостовірної інформації (Trooclick); геосервіси Google Maps; наукові пошукові сервери; інструменти для виявлення оригінальності (Pipl.com, Spokeo.com) тощо.

Цифрова грамотність формується за умов використання інформаційно-комунікаційних технологій для розв'язання навчальних і життєвих завдань, використання інтернет ресурсів для нових можливостей і кар'єрного зростання, створенню та обробки фото-, відео- та інших файлів, опанування програм з графічного дизайну тощо. Також варто не забувати про онлайн безпеку, про захист персональних даних і конфіденційність, про кібербулінг та протидію різним видам насильства в інтернеті.

Опановувати ці навички можна за підтримки Міністерства цифрової трансформації України у новому освітньому серіалі "Кіберняні", у якому розглядаються такі питання: Як захистити свої дані та гроші в мережі інтернет? Роль кібербезпеки у повсякденному житті? Кібербезпека - це не завжди складно. Як впевнено почувати себе серед загроз цифрового світу? Докладніше за посиланням: https://osvita.diia.gov.ua/courses/cybernanny. А також з інших онлайн-серіалів, розміщених на цьому порталі.

Такі соціальні навички, як навички командної роботи формуються під час навчання, участі в тренінгах/семінарах, спрямованих на формування командної роботи. Для розвитку цих навичок можна організовувати зустрічі з колегами і друзями, запрошувати друзів до челенджу, бути командним гравцем та уважним співрозмовником. Для формування і розвитку навичок командної роботи можна використовувати сервіси для створення блогів, платформ для дистанційного навчання і вебінарів Zoom, Wiziq, миттєвого опитування (Typeform, Direct poll, Kahoot!) тощо. Комунікативність формуються за умови самостійного налагодження особистістю комунікації з іншими, розв'язання спільних завдань, розширення сфер спілкування, а також обмінів контактами в соціальних мережах. Онлайновими інструментами для формування комунікативних навичок можуть бути Google Диск (спільне редагування документів, написання коментарів), сервіси для створення спільної дошки Padlet.com чи Linoit, спілкування Skype, Viber тощо.

Формуванню емоційного інтелекту допомагає здатність розбиратися у власних і чужих почуттях, рахуватися з оточуючими, будувати з ними відносини на основі довіри і співпереживання. Для цього потрібно усвідомлювати і самоконтролювати власні емоції, бути самосвідомим, будувати взаємини з оточенням. Існує безліч різноманітних способів розвитку емоційного інтелекту та емпатії. Наприклад, в психології виділяють такі, як "практики уважності", арт-терапія, ненасильницьке спілкування, казкотерапія, дихальні практики тощо.

Такі особистісні навички, як гнучкість формуються через вимушеність адаптуватися до мінливих умов навчання і роботи. Найкраще сформувати ці навички можна у процесі діяльності, спрямованої на розв'язання будь-яких проблем, а також роботу в групах, а, отже, необхідність адаптуватися до незвичних умов, враховувати думку інших тощо. Для цього мажна використовувати такі онлайнові майданчики, як віртуальні проекти Wikispaces, створення і ведення блогів Blogger, соціальні мережі тощо.

Таймменеджмент формується під час планування своєї роботи або навчання, виконання креативних і творчих завдань, встановлення цілей та їх досягнення. Також важливою умовою тайменеджменту є винагорода за власні досягненняДопоможуть формувати і розвивати ці навички: сервіс для планування Any.DO, Todoist, Google Календар, GTasks, OneNote; сервіс для фіксування власних думок Google Keep; Skitch - сервіс для сворення Evernote, де можна робити знімки, на яких розміщувати власні думки; RescueTime дозволяє з'ясувати наскільки ефективно витрачаєте час в інтернеті тощо.

Ініціативність виражається в умінні проявляти ініціативу в різних ситуаціях; об'єктивно оцінювати власні сили, знання та навички; керувати своїм навчанням, розвиватися. Розвинути ці навички можна, якщо використовувати онлайнові сервіси, що дають змогу збирати, упорядковувати та організовувати інформацію для власної справи з різних джерел Zotero, сервіси закладок на корисні ресурси Symbaloo, ментальні карти Spicynodes та Mindmeister тощо.

Сьогодні, будь-які з перелічених навичок можна здобути на курсах, семінарах, тренінгах (наприклад, онлайн-курс "Prometheus", студія онлайн-освіти "EdEra" тощо) та під час робота на громадських засадах, участі у волонтерській діяльності, в учнівському і студентському самоврядуванні.

Основними методами розвитку навичок ХХІ для молоді є самонавчання (читання літератури, самостійне вивчення різних матеріалів, перегляд вебінарів тощо), пошук і отримання зворотного зв'язку від викладачів, наставників і роботодавців, навчання на досвіді інших (ментворкінг), спеціальні завдання (самостійні вправи), розв'язання кейсів (дослідження конкретних ситуацій з пропозицією оптимальних шляхів розв'язання), розвиток в процесі роботи тощо.
Матеріали підготувала: Тілікіна Н.В., кандидат економічних наук, Тілікіна Н.В., канд. екон. наук, заступник директора з наукової роботи ДІСМП Використана література:
¹ Emma Ch. These are the 100 most in-demand skills of 2019? According to LinkedIn / World Economic Forum. URL: https://www.cnbc.com/2019/01/08/the-25-most-in-demand-technical-skills-of-2019-according-to-linkedin-.html

² Иванов Д. В. Путь к вершине. Факторы успеха // Управление развитием персонала. 2010. № 2. URL: https://grebennikon.ru/ author-3753.html

³ Креативне мислення, "гнучкі навички" і конкурентоспроможність на ринку праці військовослужбовців, випускників курсів у межах проекту "Україна - Норвегія". Менеджмент підприємницької діяльності : навч. посіб. для професійної підгот. військовослужбовців ЗС України звільнених у запас / М. Р. Личковська, Т. Г. Доброва, Г. В. Музиченко [та ін.]; [авт. передм. О. Я. Чебикін]. Одеса : Гельветика, 2018. С. 216-233. URL: http://dspace.pdpu.edu.ua/bitstream/123456789/2158/1/Creative%20thinking.pdf

⁴ Klaus Peggy. The hard truth about soft skills: workplace lessons smart people wish they'd learned sooner / Peggy Klaus with Jane Rohman and Molly Hamaker". New York, Harper Collins Publishers, 2007. Р. 190.

⁵ The Future of Jobs. Report 2020. URL: http://www3.weforum.org/docs/WEF_Future_of_Jobs_2020.pdf

⁶ Teaching and Learning 21st Century Skills in Maine. URL: https://usm.maine.edu/sites/default/files/cepare/Teaching_and_Learning_21st_Century_Skills_in_Maine.pdf

⁷ National Research Council. Education for Life and Work: Developing Transferable Knowledge and Skills in the 21st Century. Committee on Defining Deeper Learning and 21st Century Skills, J.W. Pellegrino and M.L. Hilton, Editors. Board on Testing and Assessment and Board on Science Education, Division of Behavioral and Social Sciences and Education. Washington, DC: The National Academies Press. 2012.

⁸ National Research Council. Exploring the Intersection of Science Education and 21st Century Skills: A Workshop Summary. Margaret Hilton, Rapporteur. Board on Science Education, Center for Education, Division of Behavioral and Social Sciences and Education. Washington, DC: The National Academies Press. 2010.

⁹ National Research Council. STEM Integration in K-12 Education: Status, Prospects, and an Agenda for Research. Committee on Integrated STEM Education. M.Honey, G. Pearson, and H Schweingruber, Editors. Washington, DC: The National Academies Press. 2014.

¹⁰ Muller, C. L. (2015). Measuring school contexts. AERA Open, 1(4), 1-9.

¹¹ Paneerselvam A., Mohamad M. Learners' Challenges and English Educators' Approaches in Teaching Speaking Skills in an ESL Classroom: A Literature Review. URL: https://www.researchgate.net/publication/337794743_Learners'_Challenges_and_English_Educators'_Approaches_in_Teaching_Speaking_Skills_in_an_ESL_Classroom_A_Literature_Review

¹² Рамки P21 для навчання 21-го століття були розроблені за участю вчителів, експертів в галузі освіти і лідерів бізнесу, щоб визначити і проілюструвати навички і знання, необхідні студентам для досягнення успіху в роботі і житті, а також системи підтримки, необхідні для результатів навчання в 21-м столітті. Вони використовувалися тисячами викладачів і сотнями шкіл в США і за кордоном, щоб поставити навички 21-го століття в центр навчання. URL: https://www.battelleforkids.org/networks/p21/frameworks-resources (Р12 - це провідна організація, яка забезпечує навчання кожній дитині відновідно до потрею 21 століття, США).

¹³ Education for Life and Work: Developing Transferable Knowledge and Skills in the 21st Century (2012), Committee on Defining Deeper Learning and 21st Century Skills, J.W. Pellegrino and M.L. Hilton, Editors. Board on Testing and Assessment and Board on Science Education, Division of Behavioral and Social Sciences and Education. Washington, THE NATIONAL ACADEMIES PRESS, 242 pages. Printed in the United States of America. URL: https://www.nap.edu/catalog/13398/education-for-life-andwork-developing-transferable-knowledge-and-skills

¹⁴ ATC21 - структура навичок 21-го століття (оцінка і навчання навичкам 21-го століття зі штаб-квартирою в Мельбурнському університеті, Автралія). Assessment and Teaching of 21st Century Skills (ATC21S). URL: https://entreassess.com/2018/05/29/assessment-and-teaching-of-21st-century-skills-atc21s/

¹⁵ Основные положения Доклада Международной комиссии по образованию для XXI века. URL: https:// www.ifap.ru/library/book201.pdf

¹⁶ Навики. Вікіпедія. URL: https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B2%D1%8B%D0%BA#cite_ref-1

¹⁷ Sommerville K. Hospitality Employee Management and Supervision: Concepts and Practical Applications. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, Inc. 2007. p. 328.

¹⁸ Rao M.S. Soft Skills - Enhancing Employability: Connecting Campus with Corporate. New Delhi: I. K. International Publishing House Pvt Ltd. 2010. p. 225.

¹⁹ Casner-Lotto J., Barrington L. (2006). Are They Really Ready to Work?: Employers' Perspectives on the Basic Knowledge and Applied Skills of New Entrants to the 21st Century U.S. Workforce. Washington DC: Partnership for 21st Century Skills. URL: https://www.scirp.org/(S(i43dyn45teexjx455qlt3d2q))/reference/ReferencesPapers.aspx?ReferenceID=2088750

²⁰ Boyles, S. D. (2015) Equity and network-level maintenance scheduling. EURO Journal on Transportation and Logistics, 4(1), 175-193.

²¹ Muller, C. L. (2015). Measuring school contexts. AERA Open, 1(4), 1-9.

²² Hoachlander, E. G., Griffith, J. E., Ralph, J. H. (1995). From data to information: New directions for the National Center for Education Statistics (NCES 96-901). Washington, DC: U.S. Department of Education, National Center for Education Statistics.

²³ Інформаційні матеріали Національної академії педагогічних наук НАН України.

²⁴ Оцінка економічного потенціалу університетів Донбассу: Проєкт реалізовано у жовтні-грудні 2018 р. за підтримки USAID та People in need. URL: https://drive.google.com/file/d/1ZwrCCP3jUMKT2CvTQm4cgiQw7_ZnlfbZ/view

²⁵ Навички для України 2030: погляд бізнесу / За ред. М.А. Саприкіної. Київ: ТОВ "Видавництво "ЮСТОН", 2016. 36 с.

²⁶ Молодь України - 2017: Результати соціологічного дослідження. Тернопіль: ТОВ "Терно-граф", 2017. 72 с.

²⁷ Дослідження кар'єрних планів учнів закладів професійної (професійно-технічної) освіти (далі: ЗП(ПТ)О), проведеного Інституту професійно-технічної освіти НАПН України у 2016-2018 рр., до якого було залучено 1680 респондентів із закладів освіти, розташованих у містах та сільській місцевості.

²⁸ Молодь України - 2018: Результати соціологічного дослідження. Київ: ДП "Редакція інформаційного бюлетеня "Офіційний вісник Президента України", 2018. 72 с.

# data[].attributes.attachment_link.title
Навички ХХІ століття та умови їх формування і розвитку для молоді

# data[].attributes.attachment_link.description
Існує безліч трактувань поняття "навички". Узагальнюючи ці визначання, можна стверджувати, що: навички - це поєднання знань і вмінь, які отримані упродовж життя. Тобто, складовими навичок є знання (сукупність інформації з будь-якої галузі, набутих у процесі навчання, дослідження тощо) та вміння (здобута на основі досвіду і знань здатність робити щось належним чином).