# data[].attributes.headline
Progressiva feminització dels fluxos migratoris

# data[].attributes.subject
Progressiva feminització dels fluxos migratoris

# data[].attributes.body
Anteriorment, els fluxos migratoris estaven marcats per l'home, que era el gènere dominant i emigrava per buscar un treball amb el qual mantenir la seva família. La dona, en canvi, tenia un rol passiu. S'havia de quedar a casa i cuidar la seva família amb l'ajuda dels diners que enviava l'home i, en el cas d'immigrar, ho feia després.

Actualment, aquest procés ha canviat i és innegable que dins la Unió Europea els fluxos migratoris s'han anat feminitzant de forma progressiva. De cada vegada és més la dona la que es decideix a emigrar (per motius comentats en el punt anterior) i l'home el que resta en el país d'origen. Aquest fet té diverses causes, però indica un canvi en l'esquema de les relacions de gènere. Ara la dona és capaç de prendre la decisió d'emigrar abans que l'home i d'assumir la responsabilitat de tenir èxit per poder enviar diners. Altres motius dels que cal parlar són la progressiva incorporació de la dona al món laboral, ja que ara té més facilitat per trobar treball en els països de destí. Cal tenir en compte que els sectors on trobava feina l'home (sobretot en la construcció) s'han vist reduïts a causa de la crisi econòmica, però en canvi, sectors com la prostitució i el servei domèstic (dels quals en parlaré amb més detall en l'últim requadre) són àmbits que continuen amb una àmplia oferta. També, moltes dones decideixen emigrar amb l'esperança de trobar al país de destí més igualtat de gènere, o almenys una menor subordinació al gènere masculí.

En definitiva, és un fet constatat que de forma progressiva els fluxos migratoris s'han anat feminitzant, sobretot per les migracions de països com Filipines, la República Dominicana, Perú, Colòmbia i Romania i això ha provocat un canvi en les relacions de gènere.

Bibliografia

Aparicio Gómez, Rosa (2003):"Mujeres inmigrantes: prisioneras del género" Publicado en Aula Intercultural. http://www.aulaintercultural.org/IMG/article_PDF/article_a1768.pdf

R. Renom, Jordi i Maite Marín, Produccions Nòmades (2011). Veus des de l'exili i el refugi: dones colombianes a Espanya. https://www.youtube.com/watch?v=39gfhX3I-_U

# data[].attributes.headline
Paper de les dones migrants a l'estat espanyol

# data[].attributes.subject
Paper de les dones migrants a l'estat espanyol

# data[].attributes.body
Com he comentat anteriorment, les dones immigrants venen majoritàriament en busca d'un treball amb el qual sobreviure i mantenir la seva família a distància. D'aquesta manera, la pressió que exerceix el fet d'haver d'enviar diners al país d'origen i la pressió que exerceix la societat fa que aquestes dones estiguin obligades a acceptar uns treballs que normalment estan molt per sota de les seves possibilitats (fos quina fos la seva situació en el país d'origen). En aquest punt, cal fer referència a què Espanya, encara que la situació poc a poc va millorant, encara hi ha desigualtats de gènere pel que fa als salaris, existeixen treballs destinats exclusivament a les dones i altres als homes, etc. Així, totes aquestes desigualtats s'intensifiquen quan la dona és immigrant i l'oferta de treball les queda molt limitada a feines poc remunerades, amb llargues jornades de treball i amb poc reconeixement social. A trets generals, els treballs on quasi sempre acaba una dona immigrant són els següents:

Feines domèstiques. És un dels àmbits on la dona immigrant té més presència i en moltes ocasions són treballs sense contracte. Alguns exemples són neteja a cases particulars, mainadera d'infants, atenció i cura a persones majors i/o dependents (també a cases particulars) o interna.

Treball sexual. Es tracta de la prostitució i és l'altra àmbit on hi ha un predomini enorme de les dones immigrants. Algunes hi treballen voluntàriament perquè és una forma fàcil de fer diners, però la gran majoria hi han de treballar de forma obligada i amb unes condicions depriments. Són molts els casos de dones que venen a Espanya enganyades per grans màfies de tràfic de dones i, una vegada a Espanya, s'han de prostituir per pagar el deute que les exigeixen, reben agressions físiques, amenaces, etc. El problema principal rau en la situació desregularitzada en la que es troben, ja que tenen moltes dificultats per denunciar-ho i posar-hi solució.

Feines en centres de dia, residències, geriàtrics i en hostaleria. En aquest àmbit les condicions són més bones i amb un contracte, però igualment és un treball força dur, amb llargues jornades de treball i, com he comentat abans, moltes de les que hi treballen tenen un nivell d'estudis molt superior.

Agricultura i construcció. En aquests dos àmbits la presència femenina és molt escassa, ja que hi predominen més homes.

Per posar algunes dades, un 81'6% dels treballs que tenen les dones immigrants a Espanya no necessiten cap tipus d'estudis (a pesar de què només un 10% d'aquestes dones no tenen estudis), el 67% del treball mundial es dut a terme per dones, encara que només una dècima part és pagat o que els homes cobren de mitjana un 35% més que les dones per fer el mateix treball.

D'aquesta manera, ens trobem en què el paper de les dones immigrants a l'estat espanyol està marcat per la enorme vulnerabilitat a la que estan sotmeses i les enormes diferències que hi ha pel que fa a la qualitat de vida i la igualtat d'oportunitats. Són dones que només poden accedir a treballs mal remunerats a pesar de tenir jornades de treball dures i llargues, amb molt poques oportunitats de promoció social, amb situacions poc regularitzades, sense contracte, desemparades davant la llei, amb més possibilitats de sofrir agressions físiques i sexuals, etc.

Tot això les col·loca en una situació inferior (subordinada) a la de les persones autòctones i alimenta encara més els prejudicis i el estereotips que hi ha cap a elles. Així que certament el seu paper dins l'estat espanyol és molt limitat i sempre destinat a fer les mateixes tasques precàries que, com he comentat en el quadre anterior, generen alts beneficis per alguns grups de persones (i governs) que aprofiten aquesta situació tan poc regulada i controlada.

Bibliografia

Pérez Grande, María Dolores. "Mujeres inmigrantes: realidades, estereotipos y perspectivas educativas". Revista Española de Educación Comparada, 14 (2008) 137-175. http://www.sc.ehu.es/sfwseec/reec/reec14/reec1405.pdf

Heim, Daniela. Les dones migrants en el treball sexual. El cas de Barcelona. Globalització, gènere i exclusió social. UOC. http://cvapp.uoc.edu/autors/MostraPDFMaterialAction.do?id=199814&ajax=tru

Vega Solís, Cristina (2004). Capítol 3: "Los estratos del cuidado. Condiciones y transiciones realizadas por las mujeres inmigrantes latinoamericanas en los servicios particulares" (Pag. 96-154). Subjetividades en tránsito en los servicios de atenció y cuidado. Ayudas a la investigación Francesca Bonnemaison. http://www.diba.cat/documents/233376/233762/dones-descarrega-publicacions-atencion_cuidados_04-pdf.pdf

Aparicio Gómez, Rosa (2003):"Mujeres inmigrantes: prisioneras del género" Publicado en Aula Intercultural. http://www.aulaintercultural.org/IMG/article_PDF/article_a1768.pdf

Pilar Montañés i Manuel Moyano. "Violencia de género sobre inmigrantes en España. Un análisis psicosocial." Universidad de Granada. http://revistas.javerianacali.edu.co/index.php/pensamientopsicologico/article/view/48/141

Friedman, Sebastián (2003): Família y doméstica. Revista RuidoPhoto, reportatge 4, núm. 4. http://www.7punt7.net/familia-y-domestica/

Coixet, Isabel (2008): Cartas a Nora. http://www.dailymotion.com/video/x1737we_invisibles-1-cartas-a-nora_school

# data[].attributes.headline
Construcció de circuits alternatius per a les migracions en els espais transnacionals

# data[].attributes.subject
Construcció de circuits alternatius per a les migracions en els espais transnacionals

# data[].attributes.body
Els circuits alternatius formen part del procés de globalització i són molts diversos i heterogenis. Tot i així, tots tenen en comú una característica, i és què generen beneficis a partir de persones que es troben en situacions poc favorables. Aquests circuits són usats per diversos governs com a estratègia de creixement econòmic i com a generació d'ingressos per pagar el deute extern (o els seus interessos), ja que produeix uns beneficis molts grans. Els dos circuits més importants són els següents:

Remeses de diners que envien les dones des dels països de destí cap als països d'origen (cap a les seves famílies). És legal i constitueix una font d'ingressos molt important pels països que usen aquests circuits aprofitant-se del sofriment i l'esforç d'aquestes dones.

Tràfic de dones destinades a la indústria del sexe. És il·legal, però molt freqüent i també genera quantitats enormes de beneficis. Es tracta de dones que són enganyades amb la promesa d'un treball al país de destí i després són obligades a prostituir-se o entren en aquestes màfies com a darrer recurs per subsistir i després no poden sortir-ne.

Aquesta estratègia és sobretot present en els països en desenvolupament, ja que entre el deute extern que tenen i l'augment de l'atur provoca que moltes persones hagin d'emigrar en busca d'una forma de subsistència en un altre país i, com he comentat en el requadre anterior, aquestes persones que emigren actualment solen ser dones. Cal dir que famílies, comunitats i inclús governs, depenen dels ingressos que reporten les dones que participen en circuits transnacionals.

Se'ns dubte, aquestes estratègies exploten les dones, s'aprofiten de la seva situació precària i desregularitzada i hauria d'estar molt més controlada. Però, això sembla que és molt difícil a causa dels grans interessos i diners que genera. A més, és complicat trobar-hi una solució perquè mentre hi hagi persones amb situacions tan precàries hi haurà persones disposades a fer el que sigui per subsistir. D'aquesta manera, encara que es volgués seria molt difícil de controlar.

Bibliografia

Sassen, Saskia (2003): Contrageografías de la globalización. Género y ciudadanía en los circuitos trasfronterizos. Capítol 2: "Contrageografías de la globalización. La feminización de la supervivencia" (Pàg. 41-66). http://www.nodo50.org/ts/editorial/contrageografias.pdf

# data[].attributes.headline
Principals característiques de les dones migrants

# data[].attributes.subject
Principals característiques de les dones migrants

# data[].attributes.body
D'una banda, cal dir que no es pot parlar d'unes característiques que són presents en totes les dones immigrants perquè es tracta d'un grup divers i heterogeni: diferents països d'origen, amb diferent llengua, religió, motius pels quals emigren, situacions personals, etc.

D'altra banda, de les diverses lectures i de les intervencions en el debat, es poden extreure algunes característiques que, sense ànim de generalitzar, són força presents dins aquest col·lectiu. En resum, es poden citar les següents:

Emigren per motius diversos, però sempre per millorar la situació que tenen en el país d'origen. Alguns exemples són: Situació econòmica precària en el país d'origen i emigren per enviar-los diners, a causa del context polític, a causa d'un conflicte, un deteriorament en l'entorn ambiental, per obligació o pressions, desigualtats i violència de gènere...

Una vegada arriben al país de destí sofreixen un descens en l'estatus social, passant a formar part d'una classe social baixa.

Pràcticament només tenen accés a treballs precaris i poc remunerats (dels quals en parlo amb detall en l'últim requadre) i, generalment, per sota del que haurien de poder aconseguir amb el seu nivell d'estudis. Acostumen a ser treballs que requereixen poca qualificació, formen part de l'economia submergida, tenen jornades de treball molt llargues, etc.

Pateixen invisibilitat, marginació, discriminació social, legal (estan molt desemparades davant la llei) i econòmica (tenen salaris més baixos per ser dones i en moltes ocasions també per ser immigrants), agressions físiques i sexuals (les dones immigrants són sis vegades més vulnerables a patir violència de gènere que les dones espanyoles)... En definitiva, són un col·lectiu que sofreix molts factors de vulnerabilitat i aquest fet sembla invisible per la societat i pels governs.

L'aïllament i la soledat que provoca estar en un lloc que no és el seu, molt lluny de la seva família i amb dificultats per comunicar-se amb els seus i establir nous vincles socials. Aquest fet pot provocar que sentin frustració, un autoconcepte i una autoestima negativa, situacions d'estrès i pànic..

Serioses dificultats per denunciar la seva situació o d'intentar millorar-la a causa del desemparament legal. Majoritàriament treballen sense contracte, dins l'economia submergida, i per tant a causa d'aquesta irregularitat no tenen sindicats ni institucions que les ajudin, tenen por que les tornin al seu país d'origen o que la violència augmenti (inclús amb amenaces d'agressions a la seva família), no compten amb el suport dels seus cercles socials...

Fortalesa i valentia per aguantar jornades llargues de treball dur (moltes vegades més d'una feina) i sense comptar amb un suport emocional i afectiu.

Són víctimes de molts estereotips i prejudicis. Per posar algun exemple d'aquesta estigmatització, moltes d'aquestes dones immigrants tenen estudis superiors, però es creu que no tenen estudis i són analfabetes.

Són un grup heterogeni que procedeix de diverses cultures i de diferents ètnies.

Bibliografia

Aparicio Gómez, Rosa (2003):"Mujeres inmigrantes: prisioneras del género" Publicado en Aula Intercultural. http://www.aulaintercultural.org/IMG/article_PDF/article_a1768.pdf

Pérez Grande, María Dolores. "Mujeres inmigrantes: realidades, estereotipos y perspectivas educativas". Revista Española de Educación Comparada, 14 (2008) 137-175. http://www.sc.ehu.es/sfwseec/reec/reec14/reec1405.pdf

Mujeres inmigrantes. Factores de Exclusión e Inserción en una sociedad multiétnica. http://www.ugt.es/inmigracion/mujerinmi.htm

Coixet, Isabel (2008): Cartas a Nora. http://www.dailymotion.com/video/x1737we_invisibles-1-cartas-a-nora_school