# data[].attributes.body
tumor oka

# data[].attributes.body
retinoblastom je tumor koji nastaje iz stanica nezrele mrežnice

genetski nasljedni i nenasljedni oblik

može se dijagnosticirati ultrazvukom očiju, CT-om ili MR-om

# data[].attributes.body
Mrežnica je sloj osjetljiv na svjetlo u stražnjem dijelu oka koja sadrži receptore – štapiće i čunjiće. Oni pretvaraju svjetlost u signal uz pomoć kojeg optički živac prenosi sliku do mozga.

Retinoblastom nastaje kada stanice u mrežnici ne prestaju rasti tijekom fetalnog razvoja. Stanice se repliciraju izvan kontrole u obliku tumora.

# data[].attributes.body
bol u oku

crvene oči

snižena vidna oštrina

sljepilo

leukokorija (bijeli odraz iz zjenice)

strabizam (škiljenje, bježanje oka, razrokost)

# data[].attributes.body
Dijagnoza se najčešće postavlja zbog leukokorije ili strabizma. Puno rjeđe zbog upale oka ili oslabljenog vida. Rijetko se tumor raspe putem vidnog živca ili mrežnice ili krvlju, dovodeći do orbitalne ili mekotkivne mase, glavobolje, anoreksije ili povraćanja.

# data[].attributes.body
obično se dijagnosticira kod male djece

ima jednu od najvećih stopa izlječivosti

tumori izgledaju poput pojedinačnih ili višestrukih sivo-bijelih izdignuća mrežnice

kod djece s genetski nasljeđenim oblikom retinoblastoma postoji greška na kromosomu 13, koji se još zove i RB1 gen

kod druge djece mutacija nastaje spontano, vrlo rano tijekom razvoja embrija.

# data[].attributes.body
Retinoblastom se javlja kada živčane stanice u mrežnici razviju genetske mutacije. Te uzrokuju da stanice nastave rasti i razmnožavati se kada bi zdrave stanice odumrle. Ova nakupljena masa stanica stvara tumor. Stanice retinoblastoma mogu dalje invadirati u oko i obližnje strukture. Retinoblastom se također može proširiti (metastazirati) na druga područja tijela, uključujući mozak i kralježnicu.

# data[].attributes.body
Patogeneza nasljeđivanja uključuje mutacijsku inaktivaciju oba alela retinoblastom supresorskog gena, smještenog na kromosomu 13q14. U nasljednom obliku, mutacija u zametnim stanicama pogađa jedan alel u svim stanicama a kasnija somatska mutacija u stanicama mrežnice djeteta mijenja drugi alel (drugi pogodak ovom modelu “dvostrukog pogotka”), dovodeći do tumora. U nenasljednim oblicima vjerojatno dolazi do somatske mutacije oba alela u stanici mrežnice.