# data[].attributes.body
Prin finalizarea acestei lecții, elevii vor putea să descrie și să identifice principalele forme de relief ale Europei, inclusiv munții, văile, câmpiile și apele interioare. De asemenea, vor înțelege importanța acestor forme de relief în dezvoltarea socio-economică a continentului.

# data[].attributes.body
Cum influențează erupția unui vulcan viața și activitățile oamenilor care trăiesc pe acest continent? Cu referire la distrugerea orașului antic Pompei:

# data[].attributes.body
Profesorul prezintă un slideshow despre principalele forme de relief ale Europei, accentuând munții, câmpiile și fluviile majore. Includeți un link către un slideshow accesibil online.

# data[].attributes.body
Urmărind filmulețul vom observa modul de formare și localizare a munților, podișurilor, câmpiilor din Europa.

# data[].attributes.body
Elevii lucrează în grupuri mici utilizând Padlet pentru a crea hărți conceptuale ale reliefului Europei, legând forme de relief de activitățile economice regionale.

# data[].attributes.body
Fiecare elev va realiza o hartă fizică a Europei, marcând principalele forme de relief și apele principale.

# data[].attributes.body
Pentru remediere: Elevii care întâmpină dificultăți vor viziona videoclipuri suplimentare despre formele de relief ale Europei și vor completea un set de întrebări ghidate.

Pentru extensie: Elevii mai avansați vor cerceta impactul schimbărilor climatice asupra reliefului Europei și vor prezenta descoperirile în cadrul clasei.

# data[].attributes.attachment_link.description
Easily create beautiful interactive video lessons for your students you can integrate right into your LMS. Track students' progress with hassle-free analytics as you flip your classroom!

# data[].attributes.body
Observația profesorului și discuții de clasă pentru a evalua înțelegerea elevilor asupra principalelor forme de relief ale Europei

# data[].attributes.body
Un quiz sau test care evaluează cunoștințele elevilor despre relieful Europei, cu întrebări specifice despre munții, câmpiile și fluviile majore.

# data[].attributes.body
Elevii participă la o discuție de grup pentru a rezuma și a reflecta asupra ceea ce au învățat despre relieful Europei. Ei vor folosi un bilet de ieșire pentru a nota cel mai interesant fapt învățat și o întrebare pe care o au.

# data[].attributes.body
Elevii vor completa un proiect de cercetare acasă, alegând un element specific al reliefului Europei (ex: un lanț muntos, vulcani, cîmpie, podiș) pentru a cerceta impactul său socio-economic. Acest proiect va include căutarea de informații online, scrierea unui eseu scurt și crearea unei prezentări.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vulcanii au capacitatea de a transforma suprafaţa terestră. În 1963, de exemplu, pescarii din Islanda au putut, practic, fi martorii naşterii unei noi insule în apropierea coastei insulei, denumite Surtsey, ca urmare a activităţii vulcanice. În esenţă, activitatea vulcanică constă în migrarea magmei din interiorul Pământului către suprafaţa crustei terestre. Cauzele formării şi mişcării magmei către suprafaţă sunt: procesele tectonice, căldura internă a Terrei şi mineralele radioactive din interiorul Pământului.

Suprafaţa terestră este formată din 12 plăci tectonice majore şi plăci tectonice mici. Aceste plăci tectonice formează crusta terestră. Plăcile tectonice se împing una pe alta, iar ca urmare a acestei dinamici rezultă vulcani şi cutremure.

Cum ajung vulcanii să erupă? Roca solidă ce formează plăcile tectonice presează asupra unor pungi de magmă. Presiunea enormă din aceste pungi face ca uneori magma să găsească o cale către suprafaţă. Atunci când acest lucru se întâmplă, vulcanul erupe!

Magma este, în esenţă, rocă topită. Atunci când o placă tectonică intră cu o margine sub o altă placă tectonică, iar marginea ajunge într-o zonă cu magmă, roca se topeşte, transformându-se în magmă.

E de ştiut că temperatura creşte odată cu adâncimea. De exemplu, roca din mina de aur Mponeng din Africa de Sud, aflată la 4 km sub nivelul suprafeţei terestre, are o temperatură de 66 oC, ceea ce obligă compania care se ocupă de mină să răcească aerul pentru a se putea lucra în interiorul acesteia.

Iată în continuare 7 aspecte pe care, probabil, nu le ştiaţi despre vulcani.

1. Care este diferenţa dintre magmă şi lavă?

Magma, aşa cum am amintit anterior, este roca topică din interiorul pământului. Atunci când magma ajunge la suprafaţă, la aer, aceasta este numită lavă.

2. De ce vulcanii miros urât?

Nu ştim dacă aţi avut ocazia să mirosiţi aerul după erupţia unui vulcan, dar cel mai probabil nu vă va plăcea mirosul. Pentru că vulcanii eliberează o mare cantitate de gaze. Unele gaze sunt otrăvitoare, altele, ca hidrogenul sulfurat, miros urât.

3. Sunt vulcani şi pe alte planete?

Da, vulcani au fost identificaţi şi pe alte planete, precum Marte ori Venus. Pe Marte se află cel mai mare vulcan din sistemul solar, Olympus Mons, care are o înălţime de 26 de kilometri şi o lăţime de 600 de kilometri. Vulcanul nu mai este activ. Şi alte corpuri din sistemul solar, precum Luna ori satelitul planetei Jupiter, numit Io, prezintă activitate vulcanică.

4. Poate fi folosită căldura activităţii vulcanice pentru a încălzi locuinţele?

Deşi ideea pare bizară, în fapt în câteva ţări, precum Islanda ori Japonia, apa de ploaie care ajunge în apropierea vulcanilor este extrasă cu ajutorul pompelor şi folosită pentru încălzirea locuinţelor. Mai mult, în Islanda apele termale sunt utilizate şi pentru producerea de electricitate.

5. Poate fi folosit ceva din materialul erupţiei vulcanice?

În fapt, cenuşa vulcanică este plină de minerale care fac solul fertil. Probabil şi mai interesant: şi metale preţioase, ca aurul şi argintul, pot fi scoase la suprafaţă de erupţie. Chiar şi diamante se pot găsi, după ce lava se răceşte.

6. Care este cel mai periculos vulcan de pe Terra?

Astăzi sunt în jur de 1.500 de vulcani activi pe Terra, din care 20-30 erup în fiecare an. Cel mai periculos este vulcanul Popocatépetl, situat la 55 de km de Mexico City. Acest vulcan a avut ultima serie de erupţii între 1920 şi 1922, acoperind Mexico City cu circa 10 cm de cenuşă vulcanică. Vulcanul, încă activ, emite zilnic tone de gaze şi cenuşă în atmosferă.

7. Au voie avioanele să zboare deasupra vulcanilor?

Răspunsul pare evident, dar nu a fost mereu aşa. În 1982 un avion de linie a zburat peste un vulcan în erupţie din Indonezia. Cenuşa vulcanului a ajuns la peste 7.000 m şi a blocat motoarele avionului, care s-a prăbuşit către sol pentru câteva mii de metri. Până la urmă pilotul a reuşit să repornească motoarele, evitând astfel o tragedie. Deci nu, avioanelor nu li se permite să mai zboare deasupra vulcanilor activi.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 lucruri pe care, probabil, nu le ştiaţi despre vulcani

# data[].attributes.attachment_link.description
Vulcanul Popocatépetl (2012) Vulcanii au capacitatea de a transforma suprafaţa terestră. În 1963, de exemplu, pescarii din Islanda au putut, practic, fi martorii naşterii unei noi insule în apropierea coastei insulei, denumite Surtsey, ca urmare a activităţii vulcanice. În esenţă, activitatea vulca...

# data[].attributes.body
Elevii vor localiza principalele unități de relief ale Europei.

https://wordwall.net/ro/resource/11008340/relieful-europei

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Creează lecții mai bune mai repede

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
M-ții Pindului, M-ții Pirinei, M-ții Alpi, M-ții Apenini, M-ții Carpați, M-ții Scandinaviei, M-ții Ural, M-ții Caucaz, M-ții Dinarici, M-ții Balcani, Câmpia Europei de Nord, Câmpia Europei de Est, Câmpia Finlandei, Câmpia Mării Negre, Câmpia Precaspică, Câmpia Panonică, Podișul Central Rus, Podișul Valdai, Podișul Bavariei, Meseta Spaniolă, Masivul Central Francez, Munții Cambrieni.

# data[].attributes.attachment_link.description
M-ții Pindului, M-ții Pirinei, M-ții Alpi, M-ții Apenini, M-ții Carpați, M-ții Scandinaviei, M-ții Ural, M-ții Caucaz, M-ții Dinarici, M-ții Balcani.