# data[].attributes.attachment_caption
Ind i dansk - Hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen og opslagsværk over alle de vigtigste fagbegreber.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordet drama kommer af græsk og betyder "at handle".

I drama er der altså fokus på handling, som værende det bærende, og der er som regel en konflikt, som driver historien fremad.

Et drama er som udgangspunkt noget, der foregår på en scene, og ofte med replikker.

Et drama er inddelt i akter - som kan minde om bogens kapitler. Akterne er så inddelt i scener.

Et klassisk drama er inddelt i 5 akter:

1. akt: Anslag

2. akt: Præsentation af konflik

3. akt: Konfliktoptrapning

4. akt: Omslag (vendepunkt)

5. akt: Afslutning

Undergenrer:

En komedie er en fortælling med et positivt fokus. Den vil underholde og vil gerne have sit publikum til at grine. Komedien har altid en lykkelig slutning.

Tragedien er en fortælling med fokus på livets tragiske sider. Den ender altid ulykkeligt - ofte med hovedpersonens død.

Blandingsgenrer:

Musicalen kan både være en komedie eller en tragedie, men fortællingen har musik, sang og dans som bærende elementer. Musikken og sangenes tekster er ofte med til at beskrive handlingen og til at understøtte hovedpersonernes sindstilstand.

En teaterform, hvor man ser tilbage på forskellige mærkesager eller tidstypiske fænomener fra det forgangne år. Revyen er sammensat af små sketches, sange, danse og monologer.

Revyens formål er at belyse alvorlige emner og episoder med en humorisktisk og satirisk vinkel.

Ordet absurd betyder blandt andet fordrejet, grotesk og meningsløs, og det er også nogle af de ord, der passer til beskrivelsen af absurd teaters udtryk. Formålet med absurd teater er nemlig at udtrykke den meningsløshed, der kan opfattes med verden og livet.

Karaktererne i absurd teater siger ikke, at livet er meningsløst - de viser det.

Stykket er ofte præget af korte usammenhængende replikker og med mange gentagelser.

Teaterkoncerten er som ordet lyder; en blanding mellem teater og en koncert. Det kan blandt andet være bygget omkring en bestemt musikalsk kunster, en konkret begivenhed eller en musikalsk genre, men modsat musicalen er det musikken, der er i fokus foran historien/fortællingen.

Stand-up er en comedy-genre, som stammer fra USA, hvor komikeren står alene på scenen med en mikrofon og leverer et materiale, som skal få publikum til at grine. Materialet kan både være forberedt eller imporviseret, og er som regel bygget op på anekdoter og punch lines.

Radio-drama / hørespil:
Et stykke drama, der skrevet til radio/podcast. Der er fokus på stemmer (replikker), lyd og lydeffekter samt musik.
Se evt. også podcastens genretræk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ind i dansk - Hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen og opslagsværk over alle de vigtigste fagbegreber.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordet drama kommer af græsk og betyder "at handle". I drama er der altså fokus på handling, som værende det bærende, og der er som regel en konflikt, som driver historien fremad. Et drama er som udgangspunkt noget, der foregår på en scene, og ofte med replikker.

# data[].attributes.body
Om

# data[].attributes.attachment_caption
Ind i dansk - Hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen og opslagsværk over alle de vigtigste fagbegreber.

# data[].attributes.attachment_link.description
Podcast Podcast er egentlig ikke en genre, men et format. Podcast-formatet dækker over video- og lydfiler, der er udgivet på nettet. Genretrækkene på denne side, fokuserer på lyd-podcasts. Hvad er en podcast? Oprindeligt er ordet Podcast en sammentrækning af "iPod" (der var Appels musikafspiller fra 00'erne) og så det engelske ord "broadcasting" (som betyder "udsendelse") = [...]

# data[].attributes.attachment_link.description
Nogle dage er svære at glemme. Det er dage, der brænder sig fast i vores hukommelse. Den dag Finn gik gennem isen, er en af dem. Radiodramaet ”Isen Er Tynd” er et blik ind i et barndommens af uhyggelige øjeblikke. Et af de øjeblikke, som former os som voksne. Et af de øjeblikke, som ændrer os for altid.

”Vintrene var koldere dengang i 80’erne. Sådan er det bare. Kanalen var frosset til, det må have været i januar. Vi kendte vandet i kanalen, vi vidste, hvor farligt det kunne være. Men vi var jo også vokset op dernede.”

På et øjeblik forandres leg til alvor, og drengene i barndommens by bliver alt for hurtigt voksne.

Medvirkende: Jeppe Rasmussen og Morten Aagaard
Dramatiker: Morten Aagaard
Producent: Teatergruppen Talent-1 
Isen er tynd har premiere i Næstved Radiobiograf.

# data[].attributes.body
Isen er tynd. Opgaver

# data[].attributes.attachment_link.description
Lillebror er en fortælling om en familie og dens hemmeligheder. Det er historien om det mest forfærdelige og den største kærlighed.

Hanne bliver gift med Ole en solskinsdag, men hurtigt kommer der en skygge i deres forhold - og mange år efter kan man læse i aviserne at en 15-årig dreng har slået sin far ihjel.

Hør historien om hvad der er sker når kærligheden er stærkest.
 
Premiere 7. april.
 
Medvirkende: Thomas Bjerre, Frank Kruse, Julie Anna Hedegaard og Jeppe Rasmussen.
 
Redigering og manuskript: Morten Aagaard.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lillebror er en fortælling om en familie og dens hemmeligheder. Det er historien om det mest forfærdelige og den største kærlighed.

Hanne bliver gift med Ole en solskinsdag, men hurtigt kommer der en skygge i deres forhold - og mange år efter kan man læse i aviserne at en 15-årig dreng har slået sin far ihjel.

Hør historien om hvad der er sker når kærligheden er stærkest.
 
Premiere 7. april.
 
Medvirkende: Thomas Bjerre, Frank Kruse, Julie Anna Hedegaard og Jeppe Rasmussen.
 
Redigering og manuskript: Morten Aagaard.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lillebror er en fortælling om en familie og dens hemmeligheder. Det er historien om det mest forfærdelige og den største kærlighed.

Hanne bliver gift med Ole en solskinsdag, men hurtigt kommer der en skygge i deres forhold - og mange år efter kan man læse i aviserne at en 15-årig dreng har slået sin far ihjel.

Hør historien om hvad der er sker når kærligheden er stærkest.
 
Premiere 7. april.
 
Medvirkende: Thomas Bjerre, Frank Kruse, Julie Anna Hedegaard og Jeppe Rasmussen.
 
Redigering og manuskript: Morten Aagaard.

# data[].attributes.body
Kære Radiodrama-publikum

Mange tak for din interesse i forestillingen: "At rejse er at blive væk" – en teaterforestilling i dit eget hjem.

Du skal på en sanselig vandring hjemme, hvor du bor. Måske opdager du noget, du ikke har set før, eller måske sætter fortællingen gang i dine tanker.

Oplevelsen er helt din egen, og derfor også de ting du tager med dig, når den er overstået.

Du skal bruge din telefon og et sæt hovedtelefoner for at opleve forestillingen. Sæt din telefon på "Forstyr ikke", så du ikke bliver forstyrret af opkald, sms'er eller andre ting, mens du er i gang med forestillingen.

I denne mail er der links til de forskellige scener. Du skal trykke på et link, når guiden i forestillingen beder dig om det.

Det første du skal gøre er at høre introduktionen til forestillingen. Den finder du her:

LINK TIL INTRODUKTION

https://soundcloud.com/user-882688455/introduktion

Som du hørte, skal du have to stykker papir og noget at skrive med. Find disse ting frem, og når du er klar til at gå i gang, skal du stille dig ved din hoveddør. Som guiden sagde: Du skal ikke gå ud af den.

Du skal tage hovedtelefonerne på og trykke på linket til første scene.

Vi ønsker dig en rigtig god fornøjelse – og husk: At rejse er at blive væk.

Mange hilsner fra

Radiodrama.dk

LINK TIL 1. SCENE

https://soundcloud.com/user-882688455/1-scene

LINK TIL 2. SCENE

https://soundcloud.com/user-882688455/2-scene

LINK TIL 3. SCENE

https://soundcloud.com/user-882688455/3-scene

LINK TIL 4. SCENE

https://soundcloud.com/user-882688455/4-scene

LINK TIL 5. SCENE

https://soundcloud.com/user-882688455/5-scene

LINK TIL 6. SCENE

https://soundcloud.com/user-882688455/6-scene

LINK TIL 7. SCENE

https://soundcloud.com/user-882688455/7-scene

LINK TIL 8. SCENE

https://soundcloud.com/user-882688455/8-scene

Information:

Medvirkende: Julie Anna Hedegaard og Tina Nedergaard

Koncept og udvikling: Kia Lundsgaard og Morten Aagaard

Manuskript og redigering: Morten Aagaard

Optagelse: Kia Lundsgaard

Radiodrama.dk er i 2021 støttet af Næstved Kommune

Musik: Free Music Archive

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi bygger det aldrig op som en nyhedshistorie med det vigtigste først, men forsøger os i stedet med en dramaturgi, der passer til vores format

Kim Schou, redaktør for digitale forællinger

- Historien dikterer, hvad vi gør. Vi bygger det aldrig op som en nyhedshistorie med det vigtigste først, men forsøger os i stedet med en dramaturgi, der passer til vores format, siger Kim Schou og fortæller, at det primære mål er at give læseren en oplevelse.

- Der må gerne være nogle sproglige og visuelle overraskelser undervejs. Ofte forsøger vi også at lave noget grafik, læseren kan gå på opdagelse i. Det handler meget om fordybelse. Vores vigtigste målsætning er ikke mange klik. Det vigtigste er, hvor lang tid folk bruger på det.

Redaktionen lavede for eksempel, i samarbejde med 's politiske analytiker Jens Ringberg, dybdegående webdoks om alle partierne, der stillede op til .

Trækker på tegneserieerfaring

Kim Schou har blandt andet en fortid som tegneserieredaktør hos Egmont, og som de grafiske muligheder bliver flere og flere på dr.dk, kan han også trække mere på sine tidligere erfaringer.

- Den måde, man i tegneserier kombinerer tekst og billede er oplagt at tage med ind i digitale fortællinger. Der, hvor tingene sker i tegneserier, er mellem panelerne, hvor man som læser selv skal indsætte, hvad der sker, og det bruger vi også rigtigt meget i det, vi laver. Når man kan overlade ting til fantasien og vise ting uden at sige dem, får det læseren til at fordybe sig mere i historien. Det kræver noget af læseren, men det giver også historien noget ekstra, siger han.

Han nævner webdokken om Vitus Bering som et eksempel. En fortælling, redaktionen lavede sammen med Kultur Digital på baggrund af dokumentaren 'Ekspeditionen - på sporet af Vitus Bering'. Du kan se den her

Her klippede de alle animationssekvenserne ud af den oprindelige dokumentar og lavede historien som en tegnefilm med lydeffekter og stemningsmusik.

Har lært sig selv at kode

Inden Kim Schou kom til sidste år, lavede han digitale fortællinger for Kristeligt Dagblad. Der sad han på en meget lille redaktion, hvor de grafiske var mindre, end de er i , og han lærte derfor sig selv at kode.

- De er inde i noget stof, som jeg aldrig bliver ekspert i, men det er en fordel for mig, at jeg kan så meget kode, fordi vi kan tale sammen, og jeg kan byde ind med løsningsforslag, siger han. Han opfordrer alle journalister til at lære lidt kode for at få en forståelse af, hvad der er svært, og hvad der er nemt at bygge.

Eksperimenternes holdeplads

Fremover er redaktionens måde at arbejde på ændret, og man skal udkomme med færre historier. Hvor redaktionen tidligere har leveret 40-45 historier på et år, skal de nu udkomme med 20-25 historier.

Det skyldes, at de i fremtiden skal kobles på 's store dokumentarer, ligesom det er slut med at tage imod pitches fra højre og venstre. Arbejdet er med andre ord blevet mere fokuseret og , og den digitale redaktion skal være med helt fra manuskriptfasen af dokumentarerne.

- På den måde har vi bedre mulighed for at få de rigtige fotos eller andre ting, der løfter den digitale fortælling. Det gør det meget sjovere at arbejde med, og det giver meget bedre resultater, fortæller Kim Schou og nævner arbejdet med dokumentaren om børnene på Sjælsmark som et eksempel på, hvordan de gerne vil arbejde fremover. Du kan se sitet her

- Jeg synes, vi har rigtigt mange ting på vej, hvor der er masser af nye og spændende måder at fortælle på. Det er nogle tunge emner, det meste af det, men det har nogle virkeligt spændende digitale muligheder, og jeg tror, vi kan lave noget meget flot. Det er virkeligt eksperimenternes holdeplads, for det digitale udvikler sig hele tiden, så der er hele tiden nye ting at prøve af, siger Kim Schou.

# data[].attributes.attachment_link.title
Redaktør for digitale fortællinger: 'Der må gerne være nogle overraskelser undervejs'

# data[].attributes.attachment_link.description
Historien dikterer, hvad vi gør. Vi bygger det aldrig op som en nyhedshistorie med det vigtigste først, men forsøger os i stedet med en dramaturgi, der passer til vores format, siger Kim Schou og fortæller, at det primære mål er at give læseren en oplevelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denne WebDok bygger på omfattende mængder af dokumenter, som DR har fået aktindsigt i gennem kommunikation mellem opholdssteder i Hjorthøjgård-koncernen, Socialtilsynet, Politiet og den anbringende kommune samt gennemgang af budgetter, regnskaber og øvrigt tilgængeligt materiale om Hjorthøjgård.

Derudover har vi talt med en lang række kilder, der har været tæt på forløbet.

Navnene Mikkel og Peter er opdigtede. Deres rigtige navne er redaktionen bekendt.

Hjorthøjgård har ikke ønsket at medvirke, men har løbende publiceret deres svar på DR's henvendelser på deres hjemmeside.

Opholdsstedet har ifølge deres advokat klaget over politiet, men vil ikke oplyse DR om hvad.

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne WebDok bygger på omfattende mængder af dokumenter, som DR har fået aktindsigt i gennem kommunikation mellem opholdssteder i Hjorthøjgård-koncernen, Socialtilsynet, Politiet og den anbringende kommune samt gennemgang af budgetter, regnskaber og øvrigt tilgængeligt materiale om Hjorthøjgård. Derudover har vi talt med en lang række kilder, der har været tæt på forløbet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordet webdok er en forkortelse af webdokumentar. Webdok'en er altså en dokumentar på en internetside, der blander tekst, video, lyd og andre udtryksformer. Det vil altså sige, at en webdok er en dokumentarisk artikel, der benytter sig af hjemmesidens digitale muligheder. Webdok'en er bygget op som en traditionel hjemmeside, og det vil sige, at tekster og [...]

# data[].attributes.body
Dokumentar i hjemmesideformat

Lidt kantet formuleret kan man sige at; en webdok er en dokumentar serveret som en hjemmeside. Hjemmesideformatet åbner for andre muligheder. I en webdok kan man nemlig interagere med video, billeder, grafik og lyd.

Undersøgende og spørgende journalistik

For at forstå hvad webdok’en vil, er det nødvendigt at forstå, hvad en dokumentar er. En webdok er ligesom dokumentaren; undersøgende og spørgende journalistik. Normalt kender vi dokumentaren serveret som film, hvor journalister undersøger en sag eller et emne i dybden.

Et aktuelt emne

Webdok'ens indhold tager afsæt i et aktuelt emne.

Journalisten forholder sig spørgende, undersøgende, og opsamlende, så læseren oplever at være blevet "klogere" efter at have læst/set webdok'en.

Den lille historie i den store historie

Belysningen af emnet tager ofte udgangspunkt i ”den lille historie i den store historie”. Det betyder, at man bruger en case (den lille historie), der passer ind i beskrivelsen af et større emne eller tema (den store historie). Den store historie gør, at emnet har relevans for mange mennesker, og den lille historie gør emnet personligt og nærværende.

Eksempel 1:

Den lille historie: Susannes tilværelse efter en fedmeoperation

Den store historie: Samfundet oplever et stigende antal med overvægt

Eksempel 2:

Den lille historie: Baggrundshistorie om Johns liv med skizofreni

Den store historie: Psykisk syges forhold

Eksempel 3.

Den lille historie: Portrætartikel af en aktuel politisk leder

Den store historie: Den aktuelle politiske situation

Interaktion

En webdok giver læseren mulighed for interaktion. Interaktion betyder, at læseren selv har indflydelse på hvornår og hvordan artiklens indhold bliver formidlet. Det kan fx være en graf, der folder sig ud, et billede, der giver nye oplysninger, når man trykker på det, eller måske en video, der afslører nyt eller supplerende indhold.

Kompletterende eller ekspanderende

Fordelingen af tekst, billeder, video og grafik varierer fra webdok til webdok, men forholdet kan som oftest beskrives som:

- Kompletterende: Illustrationer og tekst hjælper hinanden med at gøre hinanden komplette og forståelsen fyldestgørende. De hjælper med at udfylde hinandens ”tomme pladser” eller den enes manglende information.

- Ekspanderende: Ilustrationer forstærker / udvider forståelsen af teksten. Det kan også være omvendt, hvor det er teksten, der forstærker illustrationerne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er ikke nogen nem måde at fortælle om et dødsfald på. Det ved alle, der selv har stået i situationen.

Alting vil for altid være forandret fra det sekund, man får beskeden.

For Vilhelm Strange, Tobias Laust Hansen og Villads Tyrrestrup betød vennen Søren Holms alt for tidlige bortgang i en alder af kun 25 år, at en stor del af deres egne liv blev sat på pause.

Sammen udgjorde de det anmelder- og publikumsroste band Liss, som opnåede international succes og fra flere sider blev udråbt som det næste store, danske popnavn, der ville præge alle hitlisterne.

For sådan så det ud dengang i 2015-16, da succesen kom buldrende nærmest ud af ingenting, og de skrev kontrakt med et stort internationalt pladeselskab, der ville udgive deres musik.

Liss valgte at trække stikket efter et helt vanvittigt efterår i 2016, og i en lang periode hørte man intet fra dem i offentligheden.

De fire medlemmer havde brug for at træde et skridt tilbage og mærke efter, hvilken retning de skulle gå i.

Så dukkede de op igen. Udgav ny musik og virkede på alle måder til at have genfundet energien og lysten til et liv på den store scene.

Der blev knoklet i studiet ved siden af koncerter og interviews, og arbejdet med indspilningerne til bandets debutalbum blev afsluttet kun fire uger før, Søren døde.

Han mistede livet til selvmord den tirsdag, som pludselig ikke længere bare var en almindelig hverdag i drengenes liv.

Fra da af blev alt omkring Liss stille igen. Fordi de havde brug for det. Og fordi, Liss aldrig nogensinde kan være Liss uden Søren.

Spørgsmålet var, hvad der nu skulle ske med de tre venner, han efterlod?

DR møder Vilhelm, Tobias og Villads et års tid efter Sørens død, hvor de har genoptaget arbejdet med at udgive det debutalbum, der bliver det eneste i den konstellation, som lod dem dufte til berømmelsen og popstjernelivet.

De sidder i det selvsamme pladestudie, hvor de indspillede deres første single, "Try", i 2015.

Dengang havde de kun lige lært hinanden at kende sådan lidt på kryds og tværs og ved en række af tilfældigheder.

Her i april '22 er det noget helt andet for dem at sidde foran mixerpulten, hvor de drøfter detaljer som den, om der skal spørgsmålstegn efter sætningen "If only you weren't afraid to heal", mens de snakker om gamle minder.

Primært nogen, der involverer Søren, for han var på mange måder bindeleddet i flokken. Særligt, når der var brug for en mægler i konflikter.

Vilhelm, Tobias og Villads har valgt at stå frem nu og fortælle om tiden op til og efter Sørens død, fordi de håber, at andre, som går rundt og har det svært, kan blive inspireret af deres åbenhed.

Og forhåbentlig søge hjælp i tide.

Pludselig kom al opmærksomheden. Vi var ikke venner før det her, og nu stod vi i en situation, hvor vi skulle ud og spille på den ene scene efter den anden. Ud og turnere.

Det var en prøvelse, for vi var forskellige. Vi kunne være blevet uvenner - blev det også indimellem - men vi var jordbundne og forsøgte at undgå, at opmærksomheden steg os til hovedet.

Der var altid nogen, vi lige skulle hilse på.

Heldigvis var vores management gode til at holde os nede, og vi sørgede for, at dem der havde mest overskud på dagen, førte ordet, når vi sad over for en reporter fra endnu et magasin, vi aldrig havde hørt om.

Vi forstod måske ikke rigtigt, hvad der skete omkring os, for vi befandt os i en osteklokke og havde svært ved at sige nej til nogen.

Vi var måske bange for at miste momentum og skuffe hinanden. Det var bare for sent at sige fra på det tidspunkt, for toget var ligesom sat i gang, og der var lagt planer for os langt ud i fremtiden. Det var i efteråret 2016.

Jeg tror altid, Søren har haft det svært, og på et tidspunkt sagde han til os efter en koncert i London, at han var nødt til at tage en pause.

Alting handlede hele tiden om at lave ny musik. Alt var planlagt.

Vi nåede frem til, at vi måtte rykke tilbage til start og genfinde glæden ved bare at spille sammen. Derfor lejede vi et sommerhus i Nordsjælland, og tog alt vores udstyr med derop.

Ud på natten fik Søren et angstanfald. Det havde vi aldrig set før.

Om morgenen sagde vi til ham, at vi syntes, han skulle tage hjem. Vi ville gerne køre ham til stationen, så han kunne tage toget til Jylland. Det ville han ikke, men vi fik ham overtalt.

Da vi så ham igen tre måneder senere, havde han været indlagt med en depression, og han havde ingen fysisk kontakt til os i den periode.

Vi havde sendt ham breve, hvor vi sagde, at han bare skulle tage sig god tid: "Vi finder ud af det, når du er tilbage."

Det var tydeligt at mærke, at der stadig var noget galt, men han gav selv udtryk for, at han aldrig havde haft det bedre.

Jeg ville ønske, at Søren havde været i stand til at snakke om, hvordan han havde det. Og jeg ville ønske, at jeg selv havde haft et sprog for det, så jeg havde kunnet spørge ham.

Når man spiller musik og bliver en halv-offentlig person, smelter alting sammen, så når folk tænker på én, tænker de på det band, man er en del af.

Søren var indadvendt og langt fra den stereotype frontfigur i et band, der hungrer efter publikums opmærksomhed.

Det var en kamp for ham, for han var lige så sky og genert som vi andre.

Da Søren døde, stoppede vi med at spille sammen. På den måde mistede jeg en stor del af min identitet, for hvem var jeg nu?

Jeg tror stadig, jeg leder efter svaret på det spørgsmål.

Jeg har også været ramt af en slags skyldfølelse, når jeg havde det godt. Som om, det ikke var tilladt at have det sådan.

Uanset hvad vil Liss og alt det, vi har haft sammen, altid være en del af mig og min historie.

Det har været en drøm for os alle fire, lige siden vi startede Liss, at lave et debutalbum, så når vi udgiver debutalbummet nu, går den drøm i opfyldelse.

Det særlige er, at der plejer at være en masse fremtid i det, når man udgiver musik. Men vi skal ikke ud og spille de her sange.

Men musikken betyder sindssygt meget for os, så det ville være en skam, hvis den gik tabt ved kun at ligge på en computer. Der er så meget Søren i den musik, og det fortjener at leve videre.

På den måde slår vi en sløjfe på vores historie med hinanden som en smuk afslutning.

Sørens død kom som et chok, der udviklede sig over flere måneder. Jeg tror ikke, min hjerne var udviklet til at forstå situationen. Det var så fjernt!

Jeg havde det svært ved at vide, at det var selvmord, fordi jeg ikke kunne give skylden til noget konkret, som havde det været en sygdom eller en ulykke.

Jeg følte, at jeg kunne sige alt til Søren og stole på ham, så da han pludselig tog sit eget liv, føltes det som et kæmpestort svigt, der fik mig til at tvivle på vores relation.

Hvorfor sagde han ikke noget til mig?

Jeg har masser af spørgsmål, jeg aldrig får svar på, og jeg kommer helt sikkert til fortsat at analysere al den tid, jeg havde sammen med ham.

Råbte han efter hjælp, uden jeg lagde mærke til det?

Jeg har været sur på Søren og er det stadig. Jeg synes heller ikke nødvendigvis, at hans valg skal tilgives, for det var en forkert beslutning. Jeg ville bare ønske, at vi havde kunnet hjælpe ham.

Det er derfor, vi har besluttet, at det her er noget, vi skal snakke om. Der er mange derude, der går og spekulerer over ting.

Det, der har hjulpet mig mest, har egentlig bare været at snakke meget om det. Der har det selvfølgelig været en kæmpe fordel at have Tobias og Vilhelm at snakke med om det, for der er ikke andre end dem, der kan forstå, hvordan jeg har det. Hvis jeg havde stået i den her situation uden at have dem, ville jeg nok føle mig meget alene med det.

Selvmord er en mega vigtig ting at snakke om, og vi er nået til et sted nu, hvor vi måske kan hjælpe andre ved at snakke. Måske være med til at aftabuisere det hele bare en lille smule.

Det er i hvert fald en lettelse at dele vores historie med andre.

Selv om Liss ikke består, er alle tre sikre på, at de fortsat vil lave musik. Den drøm levere videre hver dag.

Hvis du selv går med svære tanker og har brug for én at snakke med, kan Livslinien kontaktes anonymt på telefon 70 201 201 døgnet rundt, chatte på livslinien.dk eller få rådgivning på skrivdet.dk.

Du kan også ringe 1-1-2, ringe til din læge, til lægevagten, kontakte psykiatrisk skadestue eller én af regionernes klinikker til forebyggelse af selvmord.

Credit

# data[].attributes.attachment_link.title
Succesbandet Liss mistede pludseligt sin frontfigur: Nu udgiver vennerne ny musik som et minde om Søren

# data[].attributes.attachment_link.description
Succesbandet Liss mistede pludseligt sin frontfigur: Nu udgiver vennerne ny musik som et minde om Søren

# data[].attributes.attachment_link.title
Lille Iwana og andre øjebliksbilleder fra krigen i Libanon

# data[].attributes.attachment_link.description
En fjerdedel af Libanon er under evakueringsordre. Over en million mennesker er fordrevet. Landsbyerne langs grænsen til Israel er grå ruiner.

# data[].attributes.body
Den gode kortfilm vi så i biografen

# data[].attributes.attachment_link.title
Ekko Shortlist præsenterer: Sort som Iris

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmmagasinet Ekko er et magasin om film og medier. Det er anmeldelser, essays, analyser og baggrund, store interviews med hjemlige såvel som internationale filmikoner - skrevet af danske og internationale kritikere, filmfolk, journalister og kulturpersonligheder.

# data[].attributes.body
Helium

Oscarpris 2014, bedste kortfilm (Anders Walter (f. 1978) og Kim Magnusson).
Enzos fortællinger vises filmisk i animationsekvenser med forskellige reale artefakter og tredimensionelle fantasifigurer. Hans fortællinger på lydsiden skaber glidende overgange fra realverden til fantasiverden.
Med den ydre filmiske synsvinkel skildres angsten for den uundgåelige død fra barnets synsvinkel og hjælperens (vågekonens). Den røde ballonhund er som et bankende hjerte den vigtigste rekvisit. Den er symbol og filmens set up, og i udtoningen bliver den det symbolske pay off.
Den asynkrone lyd virker stærkt stemningsskabende, underlægningsmusikken danner ofte en lydbro og understøtter den lyriske kortfilm om et barns forventede død.
Klik på det første af de fire frameshots nederst på siden. De fire frameshots viser tidspunktet, hvor døden indtræffer, og de minder og erindringer, der står tilbage hos de efterladte, som symbolske røde hunde (røde hjerter) i én bygning med mange vinduer.
Vinduerne med de røde hund almengør dermed erindringer i hver familie om afdøde.

# data[].attributes.body
Om