# data[].attributes.headline
מעניין מאוד. עצוב בי

# data[].attributes.body
מעניין מאוד. עצוב ביותר.

# data[].attributes.body
מאוד עצוב

# data[].attributes.body
תודה רבה על הפוסט. לא הכרתי את הסיפור הזה

# data[].attributes.headline
איזה עצוב :(

# data[].attributes.body
איזה עצוב :(

# data[].attributes.headline
תמונה מרגשת מאד. 

# data[].attributes.body
תמונה מרגשת מאד.

# data[].attributes.headline
עקרונות האידיאולוגיה הנאצית

# data[].attributes.subject
עקרונות האידיאולוגיה הנאצית

# data[].attributes.body
הסרטון מדבר על העקרונות של האידיאולוגיה הנאצית, תורת הגזע ומקורם. נושא זה לפי דעתי מעניין מאוד ומסביר מאיפה היטלר לקח השראה לרעיונותיו ולמעשיו.
https://www.youtube.com/watch?time_continue=42&v=ad3kObAJvXo&feature=emb_logo
(מאור אליעזר)

# data[].attributes.headline
יהודה צבי ברגר

# data[].attributes.subject
יהודה צבי ברגר

# data[].attributes.body
נולד ב Mukacevo שב צ'כוסלובקיה בשנת 1931. לפני מלחמת העולם השניה התגורר ב Mukacevo שב צ'כוסלובקיה .בחרתי בתמונה זו כי הוא נולד ממש קצת לפני המלחמה ולא הספיק לעשות כלום בחיים

https://img.youtube.com/vi/kW3YjfcsS8I/0.jpg
בסרטון מדובר על משפחות של יהודים שברחו והלכו לצבא של פרטיזנים והם גם נלחמו בגרמנים כדי להציל יהודים אחרים (יהודים שמצילים יהודים אחרים);

איתן גזית

# data[].attributes.headline
התמונה הזאת נגעה ללי

# data[].attributes.body
התמונה הזאת נגעה לליבי מכיוון שאפשר לראות בתמונה ילדים מסכנים וחמודים שבסך הכל רוצים לחיות חיים טובים ונורמליים ולא לחיות בסבל,כל מה שהם רוצים זה לאכול ולחיות חיים טובים.
וזה מאוד עצוב לראות את זה,
גם אפשר לראות בתמונה שהם מכוסים בהמון שכבות של בגדים אבל עדיין קר להם והם ללא נעליים.

(רותם בוניס)

# data[].attributes.headline
יאנוש קורצ׳אק

# data[].attributes.subject
יאנוש קורצ׳אק

# data[].attributes.body
קורצ׳אק נולד ב22 ביולי 1878,יאנוש ניהיה המפרנס היחיד בבית מכיוון שאביו נפטר,אז הוא התחיל לעבוד בשיעורים פרטיים.

יאנוש למד רפואה באוניברסיטת וקשה והתמחה ברפואת ילדים.

בשנת 1912 הוקם בית היתומים בורשה ויאנוש התמנה למנהל.

במקביל לעבודתו בבית היתומים ייסד יאנוש עיתון ילדים פולני וגם הייתה לו תוכנית רדיו משלו שבה הוא עונה לשאלות מאזינים.

יאנוש כתב יותר מ20 ספרים.

בשנת 1939 פרצה מלחמת העולם השנייה ונכבשה פולין על ידי הגרמניים.

בחודשי הכיבוש הראשונים גדל מספר הילדים בבית היתומים מכיוון שהיה צורך כי ילדים איבדו את הקרובים אליהם במהלך ההפצצות.

ואז בית היתומים עבר לגטו,יאנוש חש אחריות עצומה לגבי בית היתומים.

יאנוש למרות הכל הוא חינך את הילדים ליושרה ואמת!

ב5 באוגוסט 1942 נשלח יאנוש ברכבת יחד עם סטפה וחברי סגל בית היתומים שם נספו כולם! ):

רותם בוניס

# data[].attributes.headline
רצח יהודי אירופה

# data[].attributes.subject
רצח יהודי אירופה

# data[].attributes.body
הסרטון מסביר כיצד הגרמנים עסקו בדרכים לרצוח את היהודים עד לסוף המלחמה ב1945.
https://youtu.be/wfWrND8U3oM
(אביב בליצר)

# data[].attributes.headline
טיבור ברנסקי

# data[].attributes.subject
טיבור ברנסקי

# data[].attributes.body
טיבור ברנסקי היה חסיד אומות עולם אשר הציל למעלה מ8000 יהודים בתקופת השואה ובעיני הוא גיבור אמיתי.
אביב עצמון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
טיבור ברנסקי (בהנוגרית:Baránszki Tibor; ב11 ביוני 1922 - 20 בינואר 2019) היה משורר, סופר וחסיד אומות עולם הונגרי-אמריקאי שהציל את חייהם של יותר מ- 8,000 יהודים במהלך מלחמת העולם השנייה.

טיבור ברנסקי נולד בבודפשט, הונגריה לרודולף (בהונגרית: Reszel) ברנסקי ומריה שלנדר. בילדותו, טיבור הושפע רבות מסבו אלברט ברנסקי. טיבור הצעיר היה ילד חולני מאד. לעתים קרובות הוא התלווה לסבתו כשביקרה בכנסייה, ופיתח קשר קרוב לדת ול מריה הקדושה. חברתה הטובה ביותר של סבתו, היתה גברת שוורץ היהודיה וטיבור חיבב אותה מאוד. בזמן לימודיו בתיכון ( 1936- 1940), סביבתו החברתית של טיבור לא תמכה בהיטלר ובשלטון הנאצי בגרמניה, ובשנתו האחרונה ללימודים, טיבור נחשף לציטוט מ' מיין קאמפף' שפגע בעם ההונגרי והכעיסו מאוד. עם סיום לימודיו בבית הספר, טיבור החל ללמוד כמורה מחוץ לבודפשט משנת 1940 - 1943, אך לבסוף חזר לבודפשט ב-20 באוקטובר 1944, עם התקדמות הצבא הסובייטי בתוך הונגריה.

ב- 19 במרץ 1944, הונגריה נכבשה בידי גרמניה הנאצית. דודתו של טיבור ברנסקי, מרגיט סטרנדר, הייתה חברה קרובה של משפחה יהודית - משפחת זקרס. למרות שמשנת 1938 ממשלת הונגריה חוקקה סדרה של חוקים אנטישמיים שדמו מאוד ל חוקי נירנברג, היחסים בין משפחת זקרס למרגיט סטרנדר התהדקו. החל ממאי 1944 יהודי הונגריה החלו להשלח ברכבות למחנות ההשמדה. כמעט כולם נשלחו ל אושוויץ'-בירקנאו ורבים מהם נרצחו מיד. ב- 15 ביוני 1944, יצאה ההוראה להעביר משפחות יהודיות לבתים מסומנים ב טלאי צהוב ול גטאות קטנים בשטח הונגריה. משפחת זקרס נמלטה למחבוא והותירה בידי משפחת סטרנדר את בנם התינוק החולה, גאבור לזלו זקרס.

ב- 20 באוקטובר 1944, הגיע טיבור ברנסקי לבודפשט אחרי שנאלץ לעזוב את לימודי הכמורה שלו לפני שסיימם. הוא עבר לגור עם דודתו, שבינתיים הצטרפה למחתרת שעזרה ליהודים לברוח אל מעבר לגבול. סטרנדר ביקשה מאחיינה שייעזר בקשריו בכנסייה (למרות שלא הספיק לסיים את הכשרתו ככומר) כדי להשיג מסמכי הגנה לגאבור זקרס הקטן ולמשפחתו, שעמדו להישלח החוצה מהמדינה. ברנסקי נעתר מייד ונסע לבקר את ה נונציו (שגריר מטעם הוותיקן) בהונגריה. כשהגיע לשם, ראה שהלשכה עמוסה באנשים רבים שבקשו להשיג גם הם מסמכים אלו ותור ארוך נמשך ממשרדו של הנונציו אנג'לו רוטה. ברנסקי עטה את גלימת הכמורה שלו, למרות שלא היה כזה, ועקף את התור בטענה שהוא שם בעניין רשמי. אנג'לו רוטה הנפיק לו את המסמכים הדרושים וברנסקי ליווה את בני משפחת זקרס לבית מוגן של הוותיקן. משפחת זקרס הייתה המשפחה היהודית הראשונה שברנסקי הציל.

ברנסקי הרשים את רוטה באומץ שלו ובדיבורו השוטף בגרמנית, ולכן הוזמן לשוחח עם רוטה בערב. אנג'לו רוטה מסר לו רשימה של כ-45 שמות, והסביר לו שאנשים אלו הם יהודים שקיבלו מסמכי חסינות מהוותיקן. מאחר והמסמכים הללו הושמדו, היהודים נכלאו במפעל ויועדו להישלח למחנות השמדה בזמן הקרוב. רוטה דחק בברנסקי לצאת לדרך בבוקר, בשל דחיפות הענין. ברנסקי החליט לצאת מיד ולא לחכות לבוקר. כדי להרשים את הגרמנים, התעקש ברנסקי לקחת את הרכב הרשמי של רוטה, מכונית מרשימה מדגם ' רולס רויס' הנושאת את דגל הוותיקן. כדי להוסיף לתדמית, שכנע ברנסקי מספר אנשים ללוות אותו כפמליה, ואף גייס נהג -כל זאת בכדי ליצור רושם ולהראות סמכות. כשהגיע למחנה, השומרים סירבו להכניס את ברנסקי, ולכן הוא איים שיבקש מנהגו לנסוע אל תוך השער בכוח. ברנסקי הורשה להיכנס, והצליח לאתר את רוב היהודים ברשימה ולהוציאם. בנוסף, הוא הסיח את דעת השומרים כדי שמלוויו יוכלו להנחות את היהודים שנותרו במחנה כיצד ליצור קשר עם ארגון המחתרת ולהימלט. רוטה התרשם מפעולותיו של ברנסקי, ולכן גייס אותו לעוד מספר משימות ומינה אותה למנהל כללי ב"תנועה להגנת היהודים" של הוותיקן בהונגריה.

נוסף על כך, ברנסקי היה פעיל בארגון מחתרתי יחד עם דודתו, מרגיט סטרנדר. סטרנדר עבדה בחברת תרופות, ועזרה לספק משאבים ליהודים שבבתים המוגנים. במסגרת עבודתו כמנהל התנועה מטעם הוותיקן, פגש ברנסקי מספר דיפלומטים שפעלו כדי להציל יהודים, ובהם ראול וולנברג.

לאורך השבועות הבאים, המשיך ברנסקי לצוץ במקומות בהם הוחזקו יהודים כשבידיו מסמכים מהוותיקן, ליווה יהודים לבתים מוגנים ואף עצר צעדה של יהודים שהובלו מבודפשט לכיוון הגבול האוסטרי ודרש להוציא ממנה מספר יהודים גדול ככול יכולתו. לצעדה זו הוא הגיע עם מכתבים ריקים מהוותיקן ובו במקום הנפיק מהם אישורים שמיים ליהודים שפגש. לאלו שלא יכל היה להנפיק אישורים, הוא סיפק מזון, ציוד ותרופות. ברנסקי קיבל שיחת נזיפה ישירה מ אדולף אייכמן לאחר שזה שמע על מעשיו להצלת יהודים. אייכמן בישר לו שכמות המכתבים להגנה על יהודים שאושרו בידי הנאצים תקטן משמעותית. ברנסקי, בתגובה, כינה את אייכמן "בן בליעל".

במהלך אחת ממשימותיו, כיוון קצין גרמני אקדח טעון לראשו של ברנסקי ודרש לדעת למה הוא, כנוצרי, עוזר ליהודים. ברנסקי השיב שהוא עוזר להם משום שהוא נוצרי. באירוע אחר, ברנסקי נזרק למרתף חשוך בידי כמה קצינים נאצים. ברנסקי חשב שהוא כבר לא יצא מהמרתף הזה בחיים. למזלו, קצין נאצי שעבד באופן סודי עם המחתרת, זיהה אותו והתקשר מיד להודיע לנונציו. ברנסקי שוחרר תוך פחות מארבעים דקות, ואנג'לו רוטה המתין לו ברכב, מודאג מאוד.

גם לאחר שמכתבי ההגנה של יהודים מטעם הכנסייה לא הוכרו עוד כתקפים, ברנסקי המשיך לסייע ליהודים להתחבא במערות ובמרתפי יין. בעזרת מסמכים מזויפים בעלי מראה רשמי, ביטחון רב ואומץ רב לא פחות, הצליח ברנסקי להביא למקלט בבתים מוגנים למעלה מ-3,000 יהודים, והצליח להציל בין 8,000 ל12,000 יהודים.

בסוף דצמבר, 1944, הצבא הסובייטי פלש לבודפשט. כיון שהחיילים הסוביטים חשבו שטיבור ברנסקי שיתף פעולה עם הנאצים, הוא נעצר ב-30 בדצמבר ונשלח לצעדה אכזרית של למעלה משבועיים לאורך 160 קילומטרים, בה אכל רק ארבע פעמים. בסוף הצעדה ברנסקי אושפז בבית חולים, בו שהה עד לסוף המלחמה.

עם סיום המלחמה חזר ברנסקי לבודפשט. הוא סיים את לימודיו והפך לכומר בצפון הונגריה. בשנת 1948 השלטון הסובייטי השתלט על ממשלת הונגריה. טיבור ברנסקי התנגד למשטר זה לא פחות משהתנגד ל שלטון הנאצי, ולכן נשפט לתשע שנים בכלא סובייטי בעקבות "פעילות אנטי-קומיניסטית". לאחר מותו של יוזף סטאלין בשנת 1953 הוענקה לברנסקי חנינה והוא שוחרר לאחר 57 חודשים בכלא (כ-5 שנים). בניסיון המהפכה ההונגרי בשנת 1956 כנגד השלטון הסובייטי, ברנסקי נסע למערב כדי לנסות לגייס עזרה, אך המהפכה נכשלה בעודו מחוץ להונגריה. הוא נשלח לבודפשט, על אף שלא רצה לשוב להונגריה, והצליח לחמוק בחזרה עם פליטים אחרים לאיטליה.

באיטליה הכומר ברנסקי נישא ב-8 ביולי, 1957, לקטלין קורוסי. ברנסקי וקורוסי חיו במחנה פליטים בסמוך ל רומא במשך קרוב לשנה, והקימו בית ספר לפליטים במקום. ב- 1958 הצליחו השניים להשיג ויזות ל קנדה, ועברו לגור ב טורונטו למשך שלוש שנים. ב- 1961 הם עברו לעיר בופאלו שב ניו-יורק, והקימו משפחה. קורוסי הפכה לפרופסור ל ביו-כימיה וחוקרת סרטן באוניברסיטת בופאלו. טיבור ברנסקי הפך למורה להיסטוריה. לשניים שלושה ילדים - פיטר פורגאך, בנה מנישואיה הקודמים של קורוסי, שהפך להיות מנתח עיניים, טיבור ברנסקי הבן, שלמד סינית כנער והפך לעורך דין בין-לאומי העובד מ בייג'נג, וקאת'ילין, שנכון לשנת 2020 אחראית על התקשורת בדיוקסיה של בופאלו.

קטלין קורוסי-ברנסקי נפטרה בשנת 2011. טיבור ברנסקי נפטר ב- 20 בינואר, 2019.

ב-11 בינואר, 1979, הוכרו ברנסקי ודודתו, מרגיט סטרנדר, כ חסידי אומות עולם בטקס שנערך ב ניו-יורק, ארה"ב. כמו כן, נשתל לכבודו עץ ב שדרת חסידי אומות העולם במוזיאון יד ושם שבירושלים בטקס חגיגי בנוכחותו. ב-16 ביולי, 1997, יד ושם הכירה ב אנג'לו רוטה כחסיד אומות עולם.

גאבור זקרס, האדם הראשון שברנסקי הציל, שרד את המלחמה ונישא לאגנס, שאיבדה את שני הוריה בשואה. הם עברו לגור בבופאלו, ניו-יורק, ויש להם שני בנים. גאבור היה בעל תואר דוקטור בביו-כימיה ובמשפטים. הוא הפך לעורך דין בתחום הפטנטים. הוא נפטר ב-27 בנובמבר, 2010, אך משפחתו נשארה קרובה למשפחת ברנסקי.

בשנת 1980 מונה ברנסקי בידי נשיא ארה"ב ג'ימי קרטר להיות ראש הוועדה לזיכרון השואה.

ראול וולנברג נעלם בעודו ברשות הסובייטים. ברנסקי היה מהאחרונים לחזות במאמציו לעזור ליהודים תחת השלטון הנאצי. באוגוסט, 2017 הוזמן ברנסקי בידי קרובי משפחה של ראול וולנברג להיות אורח כבוד באירועי "יום ראול וולנברג" ב סטוקהולם.

משרד הדואר הישראלי הדפיס בול לכבודו של טיבור ברנסקי באפריל, 2017.

"המיתוס של האפיפיור של היטלר", מאת הרב דיוויד ג' דאלין, הוצאת רגנרי בע"מ, 2005. עמודים 87-89, 107.

"ראול וולנברג", מאת הארווי רוזנפלד, הוצאת הולמס ומאיאר בע"מ,1995. עמודים 74-83, 96-97, 106-107, 214.

# data[].attributes.attachment_link.title
טיבור ברנסקי

# data[].attributes.attachment_link.description
טיבור ברנסקי (בהנוגרית:Baránszki Tibor; ב11 ביוני 1922 - 20 בינואר 2019) היה משורר, סופר וחסיד אומות עולם הונגרי-אמריקאי שהציל את חייהם של יותר מ- 8,000 יהודים במהלך מלחמת העולם השנייה. טיבור ברנסקי נולד בבודפשט, הונגריה לרודולף (בהונגרית: Reszel) ברנסקי ומריה שלנדר. בילדותו, טיבור הושפע רבות מסבו אלברט ברנסקי.

# data[].attributes.headline
סרטון בנושא יהודי הונגריה לפני השואה ובמהלכה

# data[].attributes.subject
סרטון בנושא יהודי הונגריה לפני השואה ובמהלכה

# data[].attributes.body
הסרטון מדבר על החיים של יהודי הונגריה לפני השואה( היו להם עבודות בכירות בתחומים כמו: תאטרון, הספרות ועוד.) ועל השינויים בחייהם בעקבות המלחמה( פיטור יהודים רבים מעבודתם). הסרטון מסביר על הפלישה של גרמניה להונגריה שגרמה לריכוז יהודים בגטאות.
(רותם אברהם)

# data[].attributes.attachment_link.title
סיפורה של יהדות הונגריה לפני השואה ובמהלכה

# data[].attributes.headline
מרדכי מוקי יעקובוביץ

# data[].attributes.subject
מרדכי מוקי יעקובוביץ

# data[].attributes.body
נולד בשנת 1927 ונרצח בשנת 1944 במחנה ההשמדה אושוויץ .
נולד וגדל בצ'כוסלובקיה.
בחרתי בו כי הוא לחם בנאצים בגבורה ונרצח שהיה צעיר יחסית.
https://www.youtube.com/watch?v=75RktYuABIc&feature=emb_title (סרטון על יאנוש קורצ'ק)
(רותם קורן)

# data[].attributes.headline
תמונה של נוצה אקרמן עם בנה אריה.

# data[].attributes.subject
תמונה של נוצה אקרמן עם בנה אריה.

# data[].attributes.body
בחרתי בתמונה הזאת כי זה  העציב אותי שבגלל המלחמה בני משפחה  איבדו את הקשר עם קרוביהם  והופרדו למקומות שונים בלי ידיעה מה עלה בגורלם.

(רותם אברהם)

# data[].attributes.attachment_link.title
תמונה - יום השואה

# data[].attributes.headline
תצלום של התאומות רות וחנה (בנותיו של תאודור נחמן, אביו החורג של המוסר), 1939.

# data[].attributes.subject
תצלום של התאומות רות וחנה (בנותיו של תאודור נחמן, אביו החורג של המוסר), 1939.

# data[].attributes.body
בחרתי בתמונה הזאת כי הילדות העציבו אותי כי הן היו קטנות וחפות מפשע ועדיין נרצחו בשואה

https://youtu.be/o0sFc-0jFEw
עלמה דינר

# data[].attributes.headline
מושג בתולדות השואה: טלאי צהוב

# data[].attributes.subject
מושג בתולדות השואה: טלאי צהוב

# data[].attributes.body
הסרטון מדבר על ההיסטוריה של הטלאי הצהוב ובעצם מסביר איך הטלאי עורר פחד אצל מי שלבש אותו וחרדה וגם איך הטלאי נתן לאנשים

לגיטימציה להרביץ ליהודים.

https://www.youtube.com/watch?v=3_gSafmpEQ0
(ג'וש סייג)

# data[].attributes.body
גאבור נוימן

גאבור נוימן בחליפת מלח.
גאבור ניומן נולד ב-10 בפברואר 1940 בבקשקסאבא, הונגריה, להוריו, אלק ומרגיט ניומן. גאבור היה רק בן ארבע כשגורש לאושוויץ ונרצח ב-29 ביוני 1944.
התמונה נמסרה ליד ושם על ידי אחיו של גאבור, פטר נאמניי, המתגורר בהונגריה.
https://www.yadvashem.org/he/holocaust/about.html
(ג'וש סייג)

# data[].attributes.body
ראול ולנברג. דיפלומט שבדי בהונגריה במלחמה. אחד מחסידי אומות העולם הידועים ביותר. לפי הערכות שונות הציל עד כ-100 אלף יהודים מיהודי הונגריה בשואה. סיכן את חייו. נעלם בסוף המלחמה.

https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A8%D7%90%D7%95%D7%9C_%D7%95%D7%9C%D7%A0%D7%91%D7%A8%D7%92
(גדי סלע)