# data[].attributes.headline
1. Hea oli teada saada, et pidurdusprotsessid arenevad täiskasvanueani- ning neid on võimalik läbi erinevate tegevuste harjutada ja toetada. Kõik funktsioonid on omavahel seotud, lisaks ei tohi ära unustada lapse seisundit( stressitase, tervis, söök , uni jne).

# data[].attributes.subject
1. Hea oli teada saada, et pidurdusprotsessid arenevad täiskasvanueani- ning neid on võimalik läbi erinevate tegevuste harjutada ja toetada. Kõik funktsioonid on omavahel seotud, lisaks ei tohi ära unustada lapse seisundit( stressitase, tervis, söök , uni jne).

# data[].attributes.body
2. Kognitiivne paindlikkus- teadmine ja suurem mõistmine, et areneb hiljem, lasteaia lapsed ei suuda kohe kiirelt uudses olukorras kohaneda/ ümberreageerida.
3. Rühmategevustesse rohkem laua - ja liikumismänge erinevate täidesaatvate funktsioonide toetamiseks.
Küsimus- Kuidas motiveerida lapsi

# data[].attributes.body
Siia keskkonda lisame esialgu kohtumise ootused ja kokkuvõtted, et kursuse lõpuks oleks tehtust hea ülevaade.
Samuti on see mulle heaks sisendiks edaspidisteks kordadeks.
Palun kirjutage esimesse kasti:
1. Milliste kursuse teemaga te olete päris hästi kursis?
2. Millised kursuse teemad teid kõige rohkem huvitavad ja miks?

# data[].attributes.body
Mulle tundub see loeng kohe eriti põnev. Kõik teemad on väga  huvitavad!
Pean mängu tähtsust väga oluliseks. Tore oleks korrata vanu ja saada juurde uusi teadmisi, mida saan õpetajana kasutada ja praktiseerida.

# data[].attributes.body
Enamus teemadest on midagi saadud-omandatud enda jaoks, kuid kõik need aspektid on olulised ja hea on neid kinnistada. Eriti huvitaks eneseregulatsioon ja lapse kõne areng ning nende toetamine.
Rohkem teada lapse mängu ja võimekususkumuste kohta.

# data[].attributes.body
Mind huvitab antud teemadest kõige enam isemääramisteooria, autonoomia toetamine, võimekususkumused, sooritus vs õppimine. Sest need on teemad, millega lasteaias praegu tegeleme.

Rohkem olen kursis järgnevate teemadega: lapse kõne areng ja selle toetamine, mõtlemise areng, keskkonna roll, mängu teema.

# data[].attributes.body
2. aju areng, täidesaatvad funktsioonid. tundub, et nende teemadega ei ole piisavalt tegelenud ja tähelepanu pööranud, kuid nende mõju lapse arengule on suur

# data[].attributes.body
Väga pakuvad huvi kõik aju arenguga seotud teemad ja keskkonna mõjude teemad. Oma töökogemuse pealt arvan, et mängu ja selle areng on kõige tuttavam aga kindlasti olen valmis seda teadmist täiendama.

# data[].attributes.body
Olen natukese "nuusutanud" kõiki teemasid ülikooli õppeaine "Arengupsühholoogia" raames. Siiski enamus teemasid tunduvad väga huvitavad ja kõige rohkem mulle pakub huvi lapse kõneareng ja selle toetamine lasteaias ja just õpetaja vaatenurgast. Kuidas mina rühmaõpetajana saaksin arendada nende laste kõne arengut, kes vajavad selles abi.

# data[].attributes.body
Kõige rohkem olen kursis kõne arenguga. Eriti huvi pakub tänane teema, aju areng

# data[].attributes.body
Põgusalt olen kuulnud/ lugenud kõigi teemade kohta midagi kuid alati annab midagi uut ja põnevat igal loeng, kursus või raamat. Väga huvitab lapse aju areng.

# data[].attributes.body
Kõik teemad väga huvipakkuvad ja suurem ülevaade puudub. Kui peaks valima siis enim huvitaks eneseregulatsioon ja täidesaatvad funktsioonid, lisaks ka aju areng.

# data[].attributes.body
1. Lapse kõne areng ja selle toetamine.
2. Enim pakuvad huvi, kuidas toetada lapse mängu ja selle arengut ning eneseregulatsioon. Omajagu teadmisi on olemas, kuid need tunduvad valdkonnad, milles on veel palju õppida.

# data[].attributes.body
Arvan, et olen päris hästi kursis "mäng ja areng" , kuid seda on huvitav alati veel kuulata ja mõelda selle üle.
Kursuse teemadest kõik on huvitav, kuid kui pean ühe kõige rohkem huvitava siis valiksin "eneseregulatsioon ja täite saatvad funtsioonid".

# data[].attributes.body
Huvitaks just nende erilisemate laste mõtlemise aeng, nende aju küpsemine ja laste kõne areng ja selle toetamine lasteaias.

# data[].attributes.body
Sooviksin rohkem teada saada lapse aju arengust ja seoses lapse käitumisega. Huvitav teema on ka lapse mõtlemise areng ja kõne areng.

# data[].attributes.body
*Nii pidurdusprotsesside kui ka töömälu toimimine on tihedalt seotud üldise seisundiga (nälg, emotsioonid, stress, algav haigus)
*Kui automaatsed reaktsioonid on tekkinud, siis neid on raske pidurdada.
*Töömälu saab treenida: reeglitega mängud (Pea-katsu pead, õlg - katsu õlga. Luua muutus: Pea- katsu ülga jne.
*selgus ja konkreetsus on olulised, sest töömälul on oma maht.
Küsimus: Mida teha lapsega, kes tahab ise reegleid muuta

# data[].attributes.body
Huvi pakub:
isemääramisteooria,  mälu areng ja sotsialiseerimine ning eneseregulatsioon

# data[].attributes.body
1. Lapse kõne areng ja selle toetamine lasteaias ning mäng.
2. Kõik ülejäänud teemad tunduvad huvitavad. Kõige rohkem võibolla mälu ja mõtlemise areng.

# data[].attributes.headline
Mind huvitavad kõik selle teemaga seotu. 

# data[].attributes.subject
Mind huvitavad kõik selle teemaga seotu. 

# data[].attributes.body
Eriti huvitab mälu ja kõne arendamine , toetamine ja eneseregulatsioon. Kuidas saan aidata lapsi kõne arengu toetamisel lasteaias.

# data[].attributes.body
1. Lapse areng üldiselt
2. Aju areng ja mälu treenimine

# data[].attributes.body
Pange kirja 3 mõtet, mis seekordselt sessioonilt kaasa võtate, ja 1 küsimus, mis tekkis.

# data[].attributes.body
Areng on pidev protsess, mille toetamine peab olema  mitmekülgne ja arvestama kõikide valdkondadega.
Last peab vaatama koguaeg tervikuna.
Laste arengu toetamine on igapäevastes lihtsates tegevustes.

# data[].attributes.body
Eneseregulatsioon on väga keeruline! Tähelepanu, töömälu ja pidurdusprotsessid on omavahel tihedalt seotud. Emotsioonid ja stress võivad eneseregulatsiooni oluliselt mõjutada.
Küsimused said jooksvalt vastused. Paljud teemad olid tuttavad, kuid tore oli neid uuesti üle korrata ja saada kinnitust.

# data[].attributes.body
Olulised on:
eneseregulatsioon
pidurdusprodsesside arendamine
töömälu arendamine

# data[].attributes.body
1. suurepärane ja igaühele mõistetav ülevaade täitesaatvatest funktsioonidest;
2. täitesaatvate funktsioonide treenitavus tekitas palju edasimõtlemist väärivaid mõtteotsi;

# data[].attributes.body
* Lapse eneseregulatsiooni toetamine ja arendamine/treenimine on õheks aluseks lapse arengus.
* Tähelepanu, töömälu ja pidurdusprotsessid on tugevalt seotud, ühte treenides areneb ka teine.
* see mida täiskasvanuna me juba oskame seda laps alles õpib.

Küsimus: Kuidas teha vahet kas lapsel on nõrk eneseregulatsioon ja pidurdusprotsess või on õpitud käitumine, et "pääseda" mitte meeldivast tegevusest?

# data[].attributes.headline
* Aju arengu teema aitas paremini mõista lapse käitumist.

# data[].attributes.subject
* Aju arengu teema aitas paremini mõista lapse käitumist.

# data[].attributes.body
*Kõike on võimalik treenida ja harjutada.
*Väikestel lastel on keeruline muutuvate reeglitega ümberkohaneda
*Mis vanuses lapsed mida omandavad kõige paremini? ( laste tundlikuse perjood) mis vanuses lastele mida õpetada?

# data[].attributes.body
* Täidesaatvad funktsioonid on treenitavad ka täiskasvanueas.
* Head näited ja tegevused tähelepanu, töömälu ja pidurtusprotsesside toetamiseks.
* Eneseregulatsiooni toetamine
Küsimus: Kuidas täiskasvanueas oma tähelepanu treenida?

# data[].attributes.body
1. Meile väga meeldis Stroop test-kindlasti tahame proovida laste peal
2. Toredad näited ja võtted pidurdusprotsesside kohta mida saame reaalselt oma töös kasutada
3. Teie loeng andis meile kinnitust, et kasutame oma töös õigeid võtteid lapse kognitiivse arengu toetamiseks.

# data[].attributes.headline
Koolituselt sain  teada, et ma tegelen oma töös lastega nende kõikide protsessidega, kuid ma ei osanud neid sõnastada. Koolitus oli huvitav. Rohkem võiks teada eneseregulatsioonist, sest selle teemaga puutun ma individuaalses töös kõige rohkem kokku.

# data[].attributes.subject
Koolituselt sain  teada, et ma tegelen oma töös lastega nende kõikide protsessidega, kuid ma ei osanud neid sõnastada. Koolitus oli huvitav. Rohkem võiks teada eneseregulatsioonist, sest selle teemaga puutun ma individuaalses töös kõige rohkem kokku.

# data[].attributes.body
Harjutamine teeb meistriks
Täidesaatvad funktsioonid toimivad koos, igal protsessil oma eripära
Töömälu mõiste suhteliselt uus, ülesannete andmisel lihtsad ja selged korraldused

# data[].attributes.body
1. Sain teada, kui oluline on lapse arengus pidurdusprotsesside ja töömälu arendamine
2. Sain hea mõtte, et kui lapsel on raske toime tulla kaotusega, siis enne mängu seletada talle, milles mäng seisneb ja kuidas see võib lõppeda.
3. Pani mõtlema see, et kuidas emotsioonid mõjutavad isegi täiskasvanu tähelepanu, rääkimata siis lastest

# data[].attributes.body
1. Laste eneseregulatsiooni toetamine igapäeva lasteaia tegevustes ning erinevate õppemängude abil.
2. Erinevad lihtsad muudatused rühmaruumis toetavad last ja kokkuvõttes ka rühma sujuvat toimimist.
3. Täiskasvanu jaoks lihtne ja loogiline võib lapsele olla raske, oluline lapse seisukohast mõelda ja vajadusel tema jaoks asju lihtsustada (pildid reeglite jaoks jne).

# data[].attributes.headline
Minu jaoks väga huvitav teema, meeldisid arutelud ja tegevuste/mängude mõtted rühmaõpetajate poolt. Sain värskendada oma teadmisi laste arengu osas, mis kindlasti ainab mul neid paremini mõista ja tekkinud olukordades õpetajana käituda ja lahendusi leida.

# data[].attributes.subject
Minu jaoks väga huvitav teema, meeldisid arutelud ja tegevuste/mängude mõtted rühmaõpetajate poolt. Sain värskendada oma teadmisi laste arengu osas, mis kindlasti ainab mul neid paremini mõista ja tekkinud olukordades õpetajana käituda ja lahendusi leida.

# data[].attributes.body
Suur tänu väga huvitava koolitsuse eest!

# data[].attributes.body
Koolitus oli huvitav. Sai värskendada oma teadmisi näiteks kuidas lapse aju areneb ja mõttemaailm kujuneb. Töömälu, pidurdusprotsessid ja tähelepanu on kõik omavahel seotud. Samuti sain kinnitust, et mu mõte/tegevus liigub õiges suunas. Küsimusi hetkel ei tekkinud ehk järgmiseks korraks, pärast info seedimist, tuleb mõni küsimus.

# data[].attributes.body
Kognitiivse paindlikkuse teemal võiks veel edasi mõtiskleda

# data[].attributes.body
Head näited ja palju meeldetuletusi, kuidas toetada, keskendumisega seotud tegevustes.
Tekkis huvi enam teada ja meelde tuletada lapse ajutegevuse ja funktsioonide toimimisprotsessidest.
Sooviks veel teada rohkem eneseregulatsioonist.

# data[].attributes.body
Kuidas paremini kasutada erinevaid nippe, et laste tähelepanu püüda ja hoida.
Töömälu ja pidurdusprotsessid töötavad koos.

# data[].attributes.body
* Võime oma mõttetegevust, tundeid ja käitumist juhtida/reguleerida.
* Et tähelepanu paraneb laste kasvades.
* Töömälu mõiste oli mulle uus ja pani mind mõtlema selle üle (näiteks: nimekirju mul meeldib teha :D )

** Küsimust mida kaasa võtta hetkel ei oskagi öelda.

Aitäh huvitavate loengute eest!

# data[].attributes.headline
Lapse mälu arendamisel on oluline tegevuste sõnastamine  ja lapse vestlusesse kaasamine

# data[].attributes.subject
Lapse mälu arendamisel on oluline tegevuste sõnastamine  ja lapse vestlusesse kaasamine

# data[].attributes.body
Kasutan tihti lastega mängides "lausete viisistamist". St loon lausele taha mingi viisi rütmiga. Ise täheldan, et selline lõbustav tegevus ja rütmitamine on abiks kõnearengus. Nii mõnigi laps matkib ka iseseisvalt selliselt "lauldud lauseid". Kas see tundub mulle, et on abiks või on sellel ka mingi teaduslikum selgitus olemas?
Tänud ja kena päeva lõppu!

# data[].attributes.body
Lapsega õpitu üle vestlemine (avatud küsimused, kirjeldamine) toetab lapse mälu õpitud info kohta.

Uusi teadmisi omandatakse alati olemasolevatele toetudes.

# data[].attributes.body
Laste mälu on võimalik arendada, kui täiskasvanu lapsega vestleb, loob seoseid, küsib, tutvustab jne.
Laste teadmised ja mõtlemine on arendatav luues lastele täiskasvanu poolt kogemusi, kaasamist ja seosete loomist.

# data[].attributes.headline
Lapse mälu arendamiseks kasutan kõiki erinevaid meeli (nägemine, kuulmine jne.). Oluline kindlasti lasta neil kogeda kõike õpitut läbi enda. Väga tähtsaks pean ka kordamist ja kinnistamist, pigem vähem ja varieeritult kui rohkem ja pinnapealselt.

# data[].attributes.subject
Lapse mälu arendamiseks kasutan kõiki erinevaid meeli (nägemine, kuulmine jne.). Oluline kindlasti lasta neil kogeda kõike õpitut läbi enda. Väga tähtsaks pean ka kordamist ja kinnistamist, pigem vähem ja varieeritult kui rohkem ja pinnapealselt.

# data[].attributes.body
Tänane mõte- õpetaja peaks lastelt küsima aktiivsust toetavaid küsimusi (küsimusi, millel on mitu vastust). Rääkima ka vanematega raamatut vaatamise ja lugemise olulisusest lapse kõne arengul, kuna, mida parem on kõne seda paremad on ka lapse sotsiaalsed- ja eneseregulatsioonioskused.
Kuidas toetada laste kõne arengut sõimerühmas (lisaks lapsega rääkimisele, raamatute vaatamisele)?

# data[].attributes.body
Lapsele esitatud avatud küsimused toetavad hilisemat aruteluoskust.
Nagu täna rääkisime, siis lasteaias on eesmärk tekitada lapses huvi raamatute vastu. Kuidas seda huvi edasi hoida, kui koolis tuleb peale kohustuslik kirjandus ja laps peab lugema raamatut, mis talle ehk nii palju huvi ei pakugi?

# data[].attributes.headline
Mind kõnetas mõte: esitada lastele toetavaid küsimusi, millele on rohkem kui üks vastus ning õpetaja direktiivsus. Kas õpetajana võin muukeelse lapse puhul tegevuses kasutada suunavaid sõnu lapse emakeeles, kui laps ei saa rühmas räägitavast keelest aru?

# data[].attributes.subject
Mind kõnetas mõte: esitada lastele toetavaid küsimusi, millele on rohkem kui üks vastus ning õpetaja direktiivsus. Kas õpetajana võin muukeelse lapse puhul tegevuses kasutada suunavaid sõnu lapse emakeeles, kui laps ei saa rühmas räägitavast keelest aru?

# data[].attributes.body
Igasugune lastega suhtlemine on oluline. Mida rohkem suhelda, seda parem. Rohkem avatud küsimusi, olukordade meenutamist, raamatute lugemist - täiskasvanu kõne peaks olema lapsele arusaadav ja lapse ea kohane.
Kui rühmas on erineva tasemega lapsed, siis kuidas valida ette loetavat kirjandust, nii et ühtede jaoks poleks liiga raskesti mõistetav ja teiste jaoks juba igav?

# data[].attributes.body
Lõpetage laused:
"Laste mälu on ..."
"Laste teadmised ja mõtlemine on ..."

# data[].attributes.headline
Laste mälu on väga paindlik, treenitav ja vastuvõtlik. Laste teadmised ja mõtlemine põhineb eelkõige kogemusel ja mida tihemini on seostatud seda kindlamaks, selgemaks kujuneb teadmine.

# data[].attributes.subject
Laste mälu on väga paindlik, treenitav ja vastuvõtlik. Laste teadmised ja mõtlemine põhineb eelkõige kogemusel ja mida tihemini on seostatud seda kindlamaks, selgemaks kujuneb teadmine.

# data[].attributes.body
Laste mälu on oluliselt võimalik toetada kõne abil. Paremini mäletavad sündmusi lapsed, kelle tegevus on ka sõnastatud.
Laste teadmised ja mõtlemine on pidevalt ajas muutuvad. Uued teadmised lisatakse juba olemasolevatele ning uute ja vanade teadmiste koosmõjul üritatakse end ümbritsevat mõtestada. Teadmiste ja mõtlemise arengut toetavad erinevad kogemused.

# data[].attributes.body
Lapse mälu on arendatav pideva suhtluse ja kogemuste abil.
Laste teadmised ja mõtlemine on seotud nende endi kogetuga.

# data[].attributes.body
Laste mälu on erinev, tihti hinnatakse mälu võimeid üle. Last saab aidata meenutamise ja toetavate küsimustega.
Laste teadmine ja mõtlemine vajavad palju kogemist,seoseid, aega ning kordamist.  Uusi teadmisi omandatakse olemasolevale toetudes.

# data[].attributes.body
Laste mälu on huvist ja olukorrast lähtuv. Laste teadmised ja mõtlemine on kaemuslik kujundiline.

# data[].attributes.body
Laste mälu toetavad küsimused läbi kogetud sündmuste kohta.
Aidata lapsel meenutada, mida teab ja mäletab.

# data[].attributes.body
informatsiooni talletamise koht ja kõigil on see erinev.

# data[].attributes.body
Laste mälu on arendatav ja kasvav. Võib olla lapseti väga erinev. Ei ole seotud vanusega vaid arenguga.

Laste teadmised ja mõtlemine on pidevas arengus, kuid selleks et areneda vajavad lapsed kogemusi, seletusi, eeskuju, koostegemisi.

# data[].attributes.body
Mida väiksem laps on seda rohkem aega on tal vaja mälusisu salvestamiseks. Lapsega tuleb pidevalt suhelda, rääkida, põhjendada ning üle küsida.

# data[].attributes.body
*Lapsed unustavad, kui ühendust/seost ei meenutata.
*lapsed ei salvesta mäluallikat
*lapsega tuleb rääkida tegevuste ajal ja hiljem tegevusi koos analüüsida, luua seoseid, mille põhjal luuakse põhi uute teadmiste salvestumiseks.

Laste teadmised ja mõtlemine on segu fantaasiast ja faktidest. Luues seoseid, areneb lapse mõtlemise areng.

# data[].attributes.body
Laste mälu ei ole veel väga hea, nad vajavad palju meenutamist. Millegi meelde jätmiseks läheb neil rohem aega
2. Laps omandab oma teadmised tegutsedes, eelnevalt kogetuga seostades

# data[].attributes.body
Seoste loomine

# data[].attributes.headline
Laste mälu on seotud suures osas sellega, kas teema pakub huvi.

# data[].attributes.subject
Laste mälu on seotud suures osas sellega, kas teema pakub huvi.

# data[].attributes.body
Laste teadmised ja mõtlemine on seotud kõnearenguga ja sellega, kui palju on lapsevanemad lastega rääkinud, arutanud erinevate nähtuste üle, raamatuid lugenud jne. Mida parem on laste kõnearend, seda lihtsam on neil omandada uusi teadmisi.

# data[].attributes.headline
Laste mälu võib olla seotud laste endi huvist teema vastu, kui kiiresti meelde jääb.

# data[].attributes.subject
Laste mälu võib olla seotud laste endi huvist teema vastu, kui kiiresti meelde jääb.

# data[].attributes.body
Laste teadmised ja mõtlemine võivad samuti olla seotud nende endi huvist, aga ka sellest, kui palju on nendega tegevuste ajal räägitud, lastud ise katsetada-proovida, luua seoseid jne.

# data[].attributes.body
Laste teadmised ja mõtlemine on väga tihedalt seotud nende oma läbi proovimiste, tegemiste ja meenutuste tulemus.

# data[].attributes.body
...parem kui nad omavavad vahetut kogemust ja tegevuste käigus pidev meenutamine tegevusest suurendab tõenäosust meelde jätmiseks.

# data[].attributes.body
...seoses nende enda kogemustega. Kinnistuvad rohkem tegutsedes.

# data[].attributes.body
Kuidas suunata neid lapsi kõne vastu huvi tundma, kellel see täielikult puudub?
Kas ainult individuaalne lähenemine?

# data[].attributes.body
Pange kirja üks mõte, mis teid tabas laste kõne toetamise kohta ja üks küsimus tänase teema kohta.

# data[].attributes.body
Lapse kõne arengut on võimalik toetada väga erinevates olukordades ja väga erinevatel viisidel.
Kuidas toetada rühmas õppe- ja ühistegevuses kõige efektiivsemalt nende laste kõnet, kelle kõne areng on teiste laste omast oluliselt madalamal tasemel?

# data[].attributes.body
Mõte, mida võtan kaasa + küsimus.

Väike laps vaatleb raamatust ühte detaili ja kontrollib, kas ema vaatleb sama - ühisvaatlus.
Kakskeelne laps on ka see laps, kelle peres ja rühmas räägitakse erinevat keelt.
Kõne eakohasus kriteeriume saan vaadelda rajaleidja veebilehelt.

Suulisest jutust aru saamine näitab lapse kõne arengut ja see on omakorda seotud kirjaoskusega. Üha rohkem tekitab küsimusi, kuidas mõista, kas laps ei saa aru, ei kuule hästi või valikuliselt ei kuula.

# data[].attributes.body
Jäi kõlama üks mõte, et lapse kõne pärsib õpetaja ja vanema direktiivsus, kes siis kipub kasutama kamandavat kõneviisi. Et kuidas saaks seda muuta lapse jaoks paremaks?

# data[].attributes.body
Lastelt rohkem küsida avatud küsimusi!
Millal oleks viimane aeg pöörduda logopeedi poole kui laps ei räägi?

# data[].attributes.headline
Lastega rääkimist ei saa olla kunagi liiga palju

# data[].attributes.subject
Lastega rääkimist ei saa olla kunagi liiga palju

# data[].attributes.body
Kuidas saaks mõjutada neid lapsevanemaid, keda kaubanduskeskuses võib näha lapsekäru lükkamas, kus sees istub väike sell, kes jälgib pisikeselt telefoniekraanilt väga süvenenult midagi ja seda tundide kaupa

# data[].attributes.body
seisukohalt on oluline kõne kuulmine enda ümber.

# data[].attributes.body
Lapse kõne arengus on oluline lapsega vahetult suhelda, temaga rääkida, arutleda ja talle ümbritsevat kirjeldada.
Kuidas kõige tõhusamalt mitmekeelse lapse kõne arengut toetada, et ta saaks iseseisvalt hakkama õpikeskkonnas?

# data[].attributes.headline
Mulle meeldis see mõte, et me ei peaks pingutama lasteaias, et laps õpiks soravalt lugema. Peaksime ikkagi lapsele kujundama lugemise eeloskused. 

# data[].attributes.subject
Mulle meeldis see mõte, et me ei peaks pingutama lasteaias, et laps õpiks soravalt lugema. Peaksime ikkagi lapsele kujundama lugemise eeloskused. 

# data[].attributes.headline
Sain täna teada mitu uut mõistet nagu ühistähelepanu ja sõnakombinatsioonid ja kui väga olulised on kõnearengule kõne eeloskused

# data[].attributes.subject
Sain täna teada mitu uut mõistet nagu ühistähelepanu ja sõnakombinatsioonid ja kui väga olulised on kõnearengule kõne eeloskused

# data[].attributes.body
Lapse kõne aluseks on temaga ja tema kuuldes rääkimine.
Mulle uued mõisted - üle reguleeritud grammatika ja telegraaf-stiil.

?

# data[].attributes.body
Lasteaias on oluline tegelda eeloskustega, tekitada lastes huvi raamatute vastu. Vajalik on tagada hea õhkkond õppimiseks.

# data[].attributes.headline
Sain kinnitust mitmele küsimusele, mis olid tekkinud igapäevatöö jooksul, näiteks teleri vaatamise ja nutiseadmete väga kasutamise kohta väga varases eas. See mõjub kõnearengule väga halvasti.

# data[].attributes.subject
Sain kinnitust mitmele küsimusele, mis olid tekkinud igapäevatöö jooksul, näiteks teleri vaatamise ja nutiseadmete väga kasutamise kohta väga varases eas. See mõjub kõnearengule väga halvasti.

# data[].attributes.body
Sain kinnitust, et kuula last ja räägi lapsega, see aitab lapse kõne arengule kaasa.

# data[].attributes.headline
Küsimuseks on see, kas kakskeelses peres peaksid mõlemad vanemad rääkima oma emakeeles ja kas vene keelt kõnelev lapsevanem peaks lapsega rääkima kodus rääkima "vigases" eesti keeles. Mul on olnud vaidlusi õpetajatega sellel teemal.

# data[].attributes.subject
Küsimuseks on see, kas kakskeelses peres peaksid mõlemad vanemad rääkima oma emakeeles ja kas vene keelt kõnelev lapsevanem peaks lapsega rääkima kodus rääkima "vigases" eesti keeles. Mul on olnud vaidlusi õpetajatega sellel teemal.

# data[].attributes.body
Jäi kõlama üks mõte, et kui õpetaja/vanem kasutab kõne direktiivselt, siis mõjub see lapse kõnele pärssivalt. Et kuidas toimida teisiti?

# data[].attributes.body
Kuidas toetada lapse kõnearengut rühmas kui laps (3-4) aastaselt ei räägi arusaadavalt?

# data[].attributes.body
Laste motivatsioon ja uskumused lasteaias: mida ja miks võik siga õpetaja nende teemade kohta teada?

# data[].attributes.body
1. Tänased pärlid mille leidsin on võimekususkumus ja juurdekasvuuskumus. Nendest nüüd teades oskan mõnde rühma lapse käitumist palju paremini mõista.
2. Lapsele tagasisidet andes ei pea seda tegema lühilausetega. Kiitma peab protsessi mitte omadusi.

# data[].attributes.body
Tänaselst päevast võtan kaasa jäävuskumused ja juurdekasvuuskumused. Nendest oli huvitav teada saada ja vestluse ajal jooksid kõik rühma lapsed nö silme eest läbi, et kellel siis kumbad uskumused välja on kujnenud. Ja nüüd mõistan mõnda last paremini :)

# data[].attributes.body
Oluline on lapsele anda tagasisidet protsessi kohta.
Vanematel ja õpetajtel on oluline roll uskumuste tekkimisel. (Kas teeme seda teadlikult või tahtmata)

# data[].attributes.body
Huvitab just, kuidas täiskasvanu oma jäävuskumusi peaks ümber suunama?

# data[].attributes.body
Laste uskumuste kujunemisel on oluline saadud tagasiside. Selle vorm ja sisu mõjutavad lapse arusaama iseendast, enda oskustest ja oma väärtusest.

# data[].attributes.headline
Mida õpetaja peaks teadma ja kasutama...

# data[].attributes.subject
Mida õpetaja peaks teadma ja kasutama...

# data[].attributes.body
*tuleb kiita protsessi
*protsessi kiitev kiitus toetab uskumuste kujunemist
*vead on osa õppimisest
*pingutus viib tulemuseni
*selgitada lastele, mida kujutab endast õppimisprotsess
*jäävuskumused segavad arengut ja tegutsemist
*motivatsioon on alge õppimiseks ja pingutamiseks
*baasvajadused peavad olema täidetud
*kui lapsel on trots tegevuse vastu, tuleb uurida, milline baasvajadus on  täitmata.
*kui laps pingutab läbi suurte tunnete ja on väga kriitiline enda suhtes, siis tuleb toetada tema emotsioonide reguleerimist ja rääkida lähemalt oskuste tekkimise kohta.
*tuleb jälgida vanemate ja õpetajatena, mis uskumusi lapses me kinnistame ja toetame...

# data[].attributes.headline
Motivatsioon on oluline õppimiseks ja sooviks üldse pingutada millegi nimel. Motivatsiooniks on vaja, et psühholoogilised baasvajadused oleks täidetud

# data[].attributes.subject
Motivatsioon on oluline õppimiseks ja sooviks üldse pingutada millegi nimel. Motivatsiooniks on vaja, et psühholoogilised baasvajadused oleks täidetud

# data[].attributes.body
Lapse arenguks on vaja, et tal oleks juurdekasvuuskumused mitte jäävuskumused. Lasteaia eas ei ole uskumused veel päris väljakujunenud

# data[].attributes.headline
Võitlust jäävuskumustega tasub pidada, analüüsida nii oma käitumist ja sõnakasutust kui ka olukordi, mida lasteaias tekitame 

# data[].attributes.subject
Võitlust jäävuskumustega tasub pidada, analüüsida nii oma käitumist ja sõnakasutust kui ka olukordi, mida lasteaias tekitame 

# data[].attributes.body
Motivatsiooni eelduseks on baasvajaduste täitmine

# data[].attributes.body
Lapse lõpp tulemuse/töö kiitmine võib lapse muuta nö laisaks, et ta rohkem ei soovi pingutada. Kui aga töö protsessi jõustada, siis on lapsel suurem motivatsioon end arendada/püüda paremini.

# data[].attributes.body
Laps omandab teadmisi, kui ta on motiveeritud õppima. Õpetaja peaks teadma, mis aitab õppija motivatsioonile kaasa ja kuidas seda toetada. Lisaks tuleks teada, et õppija vajab tagasisidet, ning just sellist, mis rõhutab õppija pingutust. Ning eksimine on  õppimise protsess ja kui midagi pole omandatud, siis pole see omandatud "veel".

# data[].attributes.body
1. Kiida protsessi/pingutust
2. Laste uskumused kujunevad täiskasvanu mõjul (oluline teadvustada, kuidas ja mida räägid lastele).
3. Selgitamise vajalikkus !!!
4. Tagasiside andmises "veel" kasutamine