# data[].attributes.body
KM, JB, FG, JT, TH, ME, VJ, LB

Balancebrættet

* de skal lære de faglige mål, sociale mål, at kunne indgå i læringsfællesskaber, dannelse, pli, at have et mål.
* lære at samabejde, yde en indsats som bliver belønnet senere i uddannelse livet
* alle skal lære ovenstående, med de forudsætninger den enkelte har.
* vi skal støtte, guide, vidensdele, opsøge viden, undervise, lege og opdage.
*evaluering kan belyse om de har lært det
* følg med udviklingen, i samfundet, digitalt og meget andet.

# data[].attributes.body
(AG,KL,KK,AS,GK og CH)
- Gul og blå ost :-)
- Eleverne skal lære det og de har forskellige forudsætninger.
- Realistisk. Opsøgende og nysgerrig efter elevernes forskellige spor!
- Iagttagelse, evaluering (formel og uformel), egen evaluering. Den løbende evaluering.
-

# data[].attributes.body
JV, BK, YL, HH, HJ, IC, SG, TS, HN

1) Det intenderede og formelle er alle love og mål for folkeskolen. Alle børn skal blive så dygtige som muligt.
2) Alle børn, - og de har individuelle forudsætninger. (Kognitive og sociale forudsætninger)
3) Skabe tryghed, forudsigelighed, glæde, motivation, skabe engagement, skabe samhørighed, fællesskaber. Være flekstabil.
Sikre en god faglighed. Lade børn stå på tå i læringen.
4) Vi tester og laver planer., men vi skal huske at SE barnet på trods af test.
5) Noget fortæller de os selv, noget kommer frem i evalueringer. Noget kan vi se i f.eks. pauserne/klassetrivslen.

# data[].attributes.body
Gruppe 2 - BØ, TK, MR, CE, BL, KG, LF, SF
- forskel i afdelinger
- I afdelingerne
- makkerpar, årgangsfællesskaber er eksempler på læringsfælleskaber der arbejdes med og på gennem hele skoleforløbet
- vi lader forskellige læringsbaner krydse så elevernes kan lave et fælles spor, men det kan kræve lærerguiden
- øjenkontakt, ordstyrer i gruppearbejde, plaseringen, italesætte hvorfor eleverne er sat sammen hvilke roller de spiller i gruppen osv. hvordan guider vi eleverne ret praktisk eleverne til at indgå konstruktivt og godt i et gruppearbejde/læringsfællesskab med flere deltagere
- huske at reflektere over oplevelserne bagefter og dermed arbejde videre med erfaringerne
- klasserumsledelse
- anerkende eleverne
-

# data[].attributes.body
JV, BK, YL, HH, HJ, IC, SG, TS, HN
1) Vi tilbyder praksisfællesskaber både i undervisning og i frie sammenhænge. Det er i såvel legegrupper i pauserne (voksenstyrede), venskabsklasser,  tværsuger, fællesskaber både horisontalt og vertikalt, elevråd.
2) Sunde, sociale fællesskaber, som både kan være faglige og sociale/interessebaserede.
3) Vi arbejder hen mod at alle skal blive deltagende. Børn skal være der, hvor de har de bedst. Når et barn hverken fagligt eller socialt er deltagende i praksisfællesskaberne, skal man søge mod at finde et (andet) praksisfællesskab, hvor trivsel er muligt.
4)
5) Differentiering i opgaver. Voksenstyrede aktiviteter i såvel uv. som i pauserne, som sigter mod en øget social trivsel.

# data[].attributes.body
KM, JB, FG, JT, TH, ME, VJ, LB

Praksisfællesskaber

* forskellige former for grupper
* venskabsklasser, tværsuger, arbejde på tværs af klasserne i UU ( indskolingen )
* der er forskellige fællesskaber afhængigt af hvor barnet færdes, i skolen, i klassen, på tværs, i frikvartererne, i sfo, i klub, fritiden, sport og fritid.
* opleve at løse en opgave sammen på tværs af årgange
* at opstille nogle fællesskaber, hvor der er plads til forskellige arbejdsformer, skriftligt, kreativt, mundtligt osv
Vi ønsker at børnene finde sammen i nogle sunde fællesskaber og undgå at de går i en modsat retning.
* udvikles sig i en postiv retning
* at blive dannet, fagligt og socialt
* glade børn, der er begejstret
* børn der åbne for forskellighed
* nysgerrige børn, åbne børn, velopdragne børn har mulighed for, deltage
* børn der er blevet stimuleret hjemme og i børnehave/ dagpleje både på oplevelser, socialt og sprogligt, kan give børn der har mulighed for at deltage
Ikke deltagende ?
* modsat punkt 3
* styrke arbejsglæden og fortsat stimulere børnenes læringsbaner vedr, sprog, socialt, selvstændighed, være nysgerrige SAMMEN med børnene. Vær ikke bange for at afprøve nye ting, sammen med børnene. FLEKSTABILITET

# data[].attributes.body
Gruppe 2 - BØ, TK, MR, CE, BL, KG, LF, SF
- synlige læringsmål og tydelig klasseledelse, variation mellem undervisningsformer/didaktik, tilgodese forskellige læringsstile, plads til åbne opgaver,
Meget styring af elevernes spor og aktiviterne i starten af indskolingen - kan legepatruljen hjælpe med at guide elevernes fri rum - problemer med overgange mellem overgangene mellem indskoling der er meget styret og mellemtrin hvor eleverne står mere på egne ben.
- eleverne skal være gode til at være omskiftelige og lynhurtigt at få fokus og fordybelse.
- eleverne gennemgår personlige og sociale læringsprocesser, de kan tage lang tid at gennemføre - år.

# data[].attributes.body
Gruppe 2 - BØ, TK, MR, CE, BL, KG, LF, SF
- Det sociale spilleregler: behovsudsættelse, aktiv lytte, empati, kan byde ind, kommunikation både verbal og nonverbal, virke interesseret, være nysgerrig og åben, side stille, forskel på JA/NEJ, kan rumme andre individer og ikke mindst en selv, indgå i et hierarki, indordne sig en autoritet, at ville andre uselvisk,
- ikke alle børn er mestre på alle områder - derfor er det en mosaik og forskelligartede opgaver hen over læringslivet vigtig
- ikke tænke "enten/eller" i opgavetyper - Zonen for nærmeste udvikling - der er forskellige sociale fællesskaber der tilgodeses i forskellige aktiviteter
- vi tilstræber at tilrettelægge og rammesætte læringsbanerne efter elevernes sociale kompetencer og faglige evner
- trække på fællesskabets resurser både socialt og fagligt

# data[].attributes.body
JV, BK, YL, HH, HJ, IC, SG, TS, HN
1) Sociale spilleregler, empati. Børnene skal kunne rumme/tåle at være sammen med mange, vente på tur. Der stilles høje krav til ansvarlighed og selvhjulpenhed. Vi stiller store krav til forældre om at de kan navigere i skolesystemet.
2) De børn, der passer ind i systemet og følger strømmen.
Andre kan have det vanskeligt.
Robusthed.
3) Dem der ikke har ovenstående. Lavt selvværd. Dem der kalder på flere ressourcer, end vi kan tilbyde. udadreagerende, ressourcesvage forældre...
4) Vi laver forskellige pædagogiske tiltag, der afdækker og er undersøgende på grunden til, at han/hun ikke kan deltage.
5) Vi kan indtænke successikring i de aktiviteter, vi tilbyder børnene, - både i skole og i SFO/klub. Både i timerne og i pauserne.

# data[].attributes.body
KM, JB, FG, JT, TH, ME, VJ, LB
Situeret læring
* at kunne modtage en kollektiv besked
* at være åben for nye ting
* at kunne arbejde sammen med forskellige og ikke bedste ven
* at være vedholdende i opgaver
* omstillingsparat og overblik
* positiv deltagende og bidragende
* at kunne tilsidesætte egne behov ( egen lyst)
* følge underviserens anvisninger
Forudsætninger for at kunne deltage:
* forældre der bakker op og involverer sig i børnenes skoleliv
* søvn, kost er gode forudsætninger
* social arv kan udfordre forudsætningerne for at deltage, kulturel arv , bla for vores dsa elever.
* vi , personale, gør hvad vi kan for at hjælpe børnene, fx læringstile, finde smut veje, omsorg og tilpasning .
* Makker, del hold, finde lærings tils, tilpasse opgaver, indretning af lokalet, sociale aktiviteter.
SAMHØRIGHED!

# data[].attributes.body
JV, BK, YL, HH, HJ, IC, SG, TS, HN

1) Vi tilbyder faglige læringsbaner. Det sociale fællesskab.
De formelle, lovformelige krav/mål.
2) Vi er blevet mere opmærksomme, fordi vi ved, at det er nødvendigt at have en god forståelse for barnets personlige læringsbaner, så vi kan møde det enkelte barn, der hvor det er. (F.eks. overleveringer ved overgange)
3) Børnene vil gerne være en del af fællesskabet, og derfor følger de og tilpasser sig fællesskabet.
Børn vælger også selv at træde nogle stier alt efter deres udvikling.
4) Sociale og kognitive kompetencer, der er i positiv udvikling, som sigter mod at kunne begå sig i fællesskabet. vilje, evne og lyst.
5) Vi forsøger at tilrettelægge alternative stier, der sigter mod de fælles læringsbaner. Der altid noget mere at prøve.

Vi afdækker i størst muligt omfang, hvad der ligger til grund for de manglende kompetencer og iværksætter tiltag, som skolen råder over. F.eks. AKT, ressourceteam, forældreinddragelse, k-møder, PPL.

6) TÅLMODIGHED:-)
Kompetenceudvikling og et praksisfællesskab, hvor man sparrer med hinanden.

# data[].attributes.body
(AG,KL,KK,AS,GK og CH)
- Mange forskellige fællesskaber: I klasser, på årgange, venskabsklasser, i afdelingerne, legegrupper osv. Sociale og faglige fællesskaber. SFO, skole, klub. Frivillige og obligatoriske.
- Sociale og faglige fællesskaber.
- Alle har muligheden men ikke alle har forudsætningerne. Bevidsthed om at "jeg skal give noget".
- Vores opgave at skabe mulighederne for at alle kan deltage - på trods af forskellige forudsætninger.
-

# data[].attributes.body
(AG,KL,KK,AS,GK og CH)

- Sociale spilleregler. Tage imod fælles beskeder. At vente på tur. Situationsfornemmelse. Kunne agere indenfor en fri ramme. Evne til selvdisciplin. Kunne afkode andre og fælles spilleregler.
- Dem der kan ovenstående :-) De elever der kommer fra hjem, hvor rammerne og spillereglerne og normerne minder om dem, der er her.
- Dem der ikke kan ovenstående :-) Børn med diagnoser. Børn fra hjem, der ikke har ligner skolens eller ikke har ressourcerne.
- Inddrage team og ressource personer, forældre, ledelse. Tilpasse læringssituationen til barnets forudsætninger, men HUSKE hvilken funktion vi har (vi er lærere). Kan ikke fixe alt!
- Kunne tage udgangspunkt i børnenes stier.

# data[].attributes.body
KM, JB, FG, JT, TH, ME, VJ, LB
Læringsbaner
* børnene møder skole, sfo og klub, faglig og social læring.
* voksenstyret læringsbaner.
* børnestyret læringsbaner,
frikvarterer / fritid/ gruppe arbejde mm
* vi tilbyder at lære børnene, at blive mere undervisnings parate.
* vi er opmærksomme på TOPI, hvad angår barnets læringsbaner.
* hvordan kan vi differentiere undervisningen for alle?
* Der er også klasse undervisning, der skal fungere.
* en dannelse af barnet, en dannelse af fællesskabet , at kunne indgå.
* vi er kommet langt med at have blik for den enkelte, men det er svært, at følge op på, fx ved overleveringer, tests mm.
* der mangler tid og handle muligheder, i forhold til, at have fokus på det enkelte barns læringsbane.
* børnene vælger ofte deres læringsbane udfra lyst, interesser og relationer.
* det kræver indre styring af børnene, at kunne følge de etablerede læringsbaner. At kunne lytte, vedholdende og kunne modtage en kollektiv besked.

# data[].attributes.headline
Læringsbaner gr.  4 (AG,KL,KK,AS,GK og CH)

# data[].attributes.subject
Læringsbaner gr.  4 (AG,KL,KK,AS,GK og CH)

# data[].attributes.body
Institutionelle læringsbaner:
- At være en del af et socialt og fagligt læringsfællesskab, med de rammer og mål der er sat. Rammerne er klasser, lærerne, timer og fag. Den skemalagte hverdag. Elevens personlige udvikling af bl.a. selvstændighed. Øget ansvar.
- De personlige læringsbaner: Vi er opmærksomme på børnenes baner, at de kommer "med noget", men vi kan være udfordret på vores handlemuligheder indenfor de institutionelle læringsbaner, der eer langt ud. Kan vi blive bedre til at gå i elevernes spor - at se værdierne heri?

# data[].attributes.body
Gruppe 2 - BØ, TK, MR, CE, BL, KG, LF, SF
- formelle mål/lovkrav: med konkrete delmål
- den uformelle læring, at deltage i det formelle læingsfællesskabet
- dannelse af kultur - samarbejde mellem institutioner og afdelinger
- behovsudsættelse er godt eksempel på forudsætninger for at læringsfællesskabet kan fungere
- vores læringsbaner er Rødkærlige og dermed værdibaserede
- vi er udfordet i arbejdet med vores to-sprogede der kommer fra helt andre institionelle og personlige læringsbaner
- opvejning af tidsforbrug og overblik om elevernes egne veje vil føre hen til det formelle mål
- vi lægger baner med udgangspunkt i det formelle
- vi er opmærksomme på at eleverne vælger egne stier for ikke at vælge de spor der fører dem uhensigtsmæssige veje
- vi som professionelle viser forskellige spor som eleverne kan vælge mellem