# data[].attributes.headline
Gruppen: Birgitte, Lisbeth, Rita, Leila, Keld, Dina, Lars, Ditte, Karen, 

# data[].attributes.subject
Gruppen: Birgitte, Lisbeth, Rita, Leila, Keld, Dina, Lars, Ditte, Karen, 

# data[].attributes.body
Sp. 1 Diskutioner om hvad vi med dagene, at tænke i epokale nøgleproblemer, at indtænke dem i de forløb man tilrettelægger, almendannelsen under beskydning, besparelser mv, kandidaterne: faglige samspil fantastisk, ikke så sortseende, vedr. Subjektifikation - den måde man ser sig selv fx skrivning skriveridentitet,

Ad.3: fx digital dannelse, problematisk begreb hvordan adskille dem, at begå sig i en digital verden bliver tæt forbundet med brugen af it på pæd.uddannelsen, MEN det indgår i alt, nu er det ligesom bruger det næsten som om det er indiskutabelt, et andet eksempel - den enkelte elev, tager meget tid. Underviserens vil gerne men har svært ved at nå det, klasseledelse, vejlederen, dejlig lektion - men til sidst politibetjent

Kandidaterne er i overlevelsesmode - hjælp mig - men vi skal danne dem til at være bevidsthed om det risikofyldte læringsrum, deres succeskriterium er kan jeg bruge det og omsætte det til praksis? De skal kunne tage er begrundet valg, målet, om vejlederen er enig eller ej er ikke så vigtigt. De skal ikke ordne hele verden men de skal ha nogle værktøjer. Udfordringen er at få alle led i uddannelsen har kendskab til og følger op uddannelsens formål. Læs nyhedsbrevene, at klæder vejlederne til at være nysgerrige og indgå i dialog. Kursuslederne befinder sig midt imellem teori og praksis - insistere på begge dele. Teopædopgaven  skal være deres helt eget projekt aktionslæring en omkalfatring ligesom de faglige didaktiske kurser kunne to gange to, de er på en dannelsesrejse at finde sin måde, at gøre en dyd af det risikofyldte, jeg bliver rollemodel - jeg tør godt. Og kandidaterne kan blive bevidsthed om det, deres fag er blot et af fagene i den samlede dannelsespakke, at prøve sig selv af at turde, fx historie at man ikke skal opgive alle forløb, det kan rumme alt muligt, muligheder i de faglige samspil, hel oplagt at tænke dannelse ind, men her kan kandidaterne være sammen med erfarne lærere, men dannelse italesættes ikke meget på nogle fagdidaktiske kurser. Der er en anden side som vi skal mere end blot det strengt fag-faglige. Det risikofyldte skal indtænkes fra start.

# data[].attributes.body
Dialogmøde #1
Optimal frustration er godt. Men det skal ikke bruges som en sovepude, så vi ikke stiller målene klart op.

Man skal lægge op til erfaringsprocesser. Elevinvolverende arbejdsformer kontra tage eleven i hånden fra ende til anden. Induktiv/deduktiv tilgang.

Balance mellem projektrummet og formidling.

Vi skal have en tanke med at frustrere eleverne. Italesætte over for dem, hvorfor vi frustrerer dem.
Eleverne skal vide hvad de bliver udsat for. At læreren går skridtet tilbage og tænker har jeg gjort eleverne klar på, hvorfor de bliver frustreret.
Den optimale frustration skal gerne engagere dem.

Vigtigt at forpligte eleverne og finde metoder hertil.

Opmærksom, ift. det formidlende læringsrum. Der er ikke dannelse i tankpasserpædagogikken?

Vil det påvirke den måde vi underviser på ved AD og FD moduler? Her mere kandidataktiviverende sekvenser. Aktionslæringsmodellen.

Vigtigt at koble fagdidaktiske og almendidaktiske moduler. Skabe sammenhæng.

Fortælle kandidater, at der ikke er en endelig metode (didaktisk).

# data[].attributes.body
Forholdet mellem det faglige og almen dannelse – fagets formål må ses i sammenhæng med begrundelsen, som peger mod det almen dannende projekt.

Der er i  den nuværende praksis risiko for, at de tre dannelsesområder (almen -  professions- og eksistentiel) isoleres. Vigtigt at have øje for alle tre.

At dannelsesdiskussionen bliver et fælles projekt for lærer/elev og lærer/lærer.

Dannelsesprojektet forudsætter, at elever og studerende gennemlever en usikkerhed i læringsprocessen.

Kundskaber skal kunne anvendes klogt (myndigt, med tanke på andetheden – dannet).

Dannelsestænkningen – bestræbelsen på almen dannelse – må være dynamisk og dialogisk på alle niveauer fra klasserummet til policyniveauet.

# data[].attributes.body
Gruppe 6 - Vores refleksioner:

Decentrering er en god pointe, fordi alt nu om dage skal være så nytteorienteret (sagt fra lærer på handelsgymnasium).

Man bliver nødt til som elev at rykke sig. Hvordan kan vi som lærere sørge for, at eleven møder elementer i undervisningen, der ikke handler om præstation, karakterer og færdigheder.

Hvordan lærer vi at give slip, så der bliver plads til selvrefleksion?

Skønt oplæg, der viser kompleksiteten i undervisningsrummet. Der er et problem med de elever, der oplever frustrationen ved selv at skulle tage stilling. Kravene til den selvstændige evne til at syntetisere er for høje for nogle elever (f.eks. ved AT), og hvordan bringer vi dem derhen, hvis fagligheden mangler?

Muligt diskursproblem: at der kan være en tendens til at tænke i dikotomier: læringsmål i modsætning til dannelse. Når der er en læringsstrategi bliver eleven styrket til at kunne arbejde selv – uden læreren. Så vi skal blive i kompleksiteten, og håndtere den.

Hvordan støtter man så eleven, når de støder på frustration, og viser dem, at det er nødvendigt. Metakognition og formativ evaluering kommer ind her, hvor refleksion bliver godt.

Problembaseret undervisning kan bringe eleverne op på et metaniveau – transformativ læring, så eleven bliver ’provokeret’.

Hvad er vigtigst i forhold til dannelse? Det skal vi turde tale om! Unge skal lære at navigere i et komplekst samfund, og der er noget, der er vigtigere end noget andet. Decentrering af subjektet er en nødvendighed for at forstå, at man selv skal sætte grænserne for sin verden. Tønnesvang: ”Vi er hinandens psykologiske ilt” – hvordan forholder vi os til hinanden og til de fællesskaber og værdier, vi former sammen. Hvor er grænsen?

Ytringsfrihed er for majoriteten – men den er ikke absolut. Den er også for minoriteten.

Hvordan får vi i pædagogikumsregi fokus på – og formidlet – dannelsesperspektivet i gymnasieundervisningen?

Arbejdsspørgsmål om hvad vi forstår ved dannelse? Her kan vi bruge de tre niveauer:

Viden:                                                       At vide noget (kundskaber)

Kompetencer:                                          Personligt handleberedskab indenfor nogle vidensdomæner

Dannelse:                    Dømmekraft i forhold til at gøre brug af kundskaber og vidensdomæner, og socialt/politisk engagement.

Mulig opgave til kandidaterne: Tænk dannelse ind i et fagligt forløb. Forhold jer til følgende spørgsmål i forhold til forløbets indhold som et metalag.

1.     Undersøg først, hvordan man kan forstå dannelse i dag, og hvilken dannelsestænkning vi har i dag? Hvad er diskursen?

2.     Hvornår træner man viden? Hvornår træner man en kompetence? Hvornår er man dannet på dette område? Brug Tønnesvangs model her samt Steen Becks læringsmodel.

3.     Hvad er vigtigt at få med? Er noget vigtigere end noget andet?

4.     Kan dannelsen tænkes ind i måden, man arbejder på i forløbet? (projekter, diskussioner)

5.     Kan den formative evaluering tænkes ind? (etiske rammer for feedback, selvrefleksion, metarefleksion, bevidsthed om, hvordan man udvikler sig i forløbet (logbog mv))

6.     Kan karrierelæring bidrage til dannelse i forløbet?

7.     Hvilke af fagets elementer bidrager særligt til dannelse?

8.     Hvordan kunne man italesætte dannelsen overfor eleverne i gymnasiet?

9.     Hvordan kan diskussioner om etik, moral og æstetik bidrage til dannelsen?

10.  Hvilke epokale nøgleproblemstillinger kan inddrages i diskursen i forløbet.

# data[].attributes.body
Gruppe 5 (Ref. SW)

At dannelsestænkningen bliver tænkt tydeligere ind i de fagdidaktiske kurser og i vejledningen ude på skolerne.

Det kunne fx være at overveje sammen med kandidaterne, hvordan historie bruges udenfor skolen.

Det skal også været et fokus på de fagdidaktiske kurser, hvordan man underviser med et dannelsesmæssigt sigte fremfor fx hen mod eksamen.

Bedre viden om, hvilke diskussioner de har på de almendidaktiske kurser, som man kan følge op på i de fagdidakstiske kurser.

At gøre det tydeligt for kandidaterne, at almen dannelse også kan være identitetsudvikling for eleverne. Og hvordan får vi aktiveret det?

# data[].attributes.body
- Vi skal nok se på "konsekvens" som konstruktivt-rettet, og ikke nødvendig som kritisk tilgang til dannelse.
- Vi skal tydeliggøre overfor de nye lærere, at der findes flere teoretiske tilgange til dannelse
- Italesættelse af dannelsesbegrebet i forhold til de fire nye "søjler".
- vi skal italesætte hvordan vi kan undgå fælderne/fare-elementerne ved at tænke dannelse som kassetænkning/nyttevirkning.
- Vi bør gøre det til en pligtøvelse at den enkelte kandidat formulerer/diskuterer deres eget dannelsessyn for at blive opmærksom på de andre dannelsessyn på f.eks. et teo-pædkursus.
- Der er forskellige måder på de enkelte skoler, uddannelser og forskellige elevforudsætninger, som dannnelsen skal indarbejdes i.
- Hvad betyder dannelsesidealet for min konkrete undervisning.
- Det er vigtigt spørgsmål vedr. dannelsessyn, læringssyn og faglig tradition - der er noget synergi at hente der.

# data[].attributes.body
- et dannelsesbegreb med forskellige perspektiver:
demokratisk, digital m.fl.
- vi skal passe på med at blande dannelse og kompetencer sammen, hvordan skal vi som lærere udvikle den eksistentielle dannelse? det kræver, at man griber situationen, når den er der og at turde tage konflikter
- at bruge sine almene dannelseskompetencer på alle områder, men er dannelsen noget man kan have eller er det en konstant forholden-sig-til, noget der altid er processuelt?
- selvoverskridelse peger på, at dannelsen er noget processuelt

I praksis betyder det på almen og fagdidaktik at insistere på at italesættelse den almene dannelse, og at processen kan være det væsentlige samt at det skal foregå i dialog med kandidaterne ved at stille kritiske modspørgsmål i stedet for at svare på/forklare alt.

Man kan stille det spørgsmål: Hvilke dannelsesmål arbejder det enkelte fag med? Men så hvad de mere processuelle
elementer af det.

Forslag fra filosofi: Hvilke elementer af læreplanen bidrager til Becks kategorier, fx eksistentiel dannelse?

Hvad vil der ske, hvis et fag, som fx fransk, forsvinder? Hvad bidrager faget til i samfundet?

Tværfaglighed er vigtigt, fx det aktuelle fokus på FN's verdensmål som et bud på epokale nøgleproblemer

# data[].attributes.body
- deltagelse som centralt element: at indgå i en dannelsesproces, aktør, al læring er også selvlæring
- bevidstgørelse hos kandidaten (paralleldannelse: det er også kandidaten selv...)
- bevægelsen fra stof/fag til dannelse (1. ontologi, 2. epistomologi, 3. relationsdannelse) - men der er også stoftrængsel i pædagogikum - hvordan håndtere/sortere/prioritere... Det skal være pragmatisk og tilgængeligt for kandidaterne.
- dannelse skal italesættelse/indgå som element i praktisk pædagogikum (fx til 2. eller 3. besøg/tilsyn), ansvar hos kursuslederen (ikke krav!)? Alternativt kan det være noget, kursuslederen (uden for besøget) taler med kandidaten om (løbende proces). -> håndgribeligt for kandidaten (refleksion)

# data[].attributes.body
Kandidater har ofte meget fokus på FAG, og har svært ved OGSÅ at forholde sig til dannelse.

Der ER dannelsesaspekter som kunne italesættes mere overfor kandidater/lærere, hvorfor gruppearbejde? Hvorfor den type opgaver?

Skal styrkes i den fagdidaktiske kontekst! Vigtigere end i den almendidaktiske. Der er her at der er mulighed for at demonstrere dannelse i forhold til den konkrete undervisningssituation.

Lægge vægt på at undervisningen skal tage udgangspunkt i VERDEN ikke i faget.

Epokale nøgleproblemer godt udgangspunkt da der inden for disse er mange relevante problemstillinger og verdens-vendthed

Dannelse handler dog ikke kun om problemer! Vigtigt at inddrage ANDRE dimensioner ved dannelse.

VALG af fag og kærligheden hertil er også en form for dannelse som kan sættes i spil i forhold til nye lærere

Konkret kan den udvidede Tønnesvang-model (med Biesta) kan anvendes direkte til at italesætte et fags dannelsesdimensioner

En trekant med yderpunkterne:
Lønmodtagerlærer
Professionslærer
FAGnørdlærer

# data[].attributes.body
spg3: Glade for Steens syntesemodel: kandidaterne skal åbnes for selvbestemmelsesrummene for at kunne reflektere over hvordan de skal åbne disse rum for eleverne. Den "kyklopiske" lærer ligger rent i kvalificeringens rum og (måske) et klassisk (ekskluderende) dannelsesbegreb.