# data[].attributes.body
Vil si at barnet tolker konteksten og 'leser' ut fra den.

# data[].attributes.body
Barneinitiert betyr at barna tar initiativet for å starte en aktivitet
Vokseninitiert betyr at den voksne tar initiativet til å starte en aktivitet

# data[].attributes.body
Lesing = avkoding x forståelse.
s. 313

# data[].attributes.body
Den første bokstaven i en setning

# data[].attributes.body
Skaffe seg oversikt over teksten

# data[].attributes.body
Å forstå det alfabetiske prinsippet er å koble sammen lyd til en bestemt bokstav

# data[].attributes.body
Forstå en tekst i sin helhet.

# data[].attributes.body
Tradisjonelt skiller vi mellom teksttypene fortelling, argumentasjon, beskrivelse og forklaring

# data[].attributes.body
barn nærmer seg skriving gjennom tegning, tale, gjester og utprøving av bokstaver og tegn. s.264

# data[].attributes.body
barn som er usikre på rim, kan lett oppleve at de svarer feil når de skal finne bildekortet som rimer. de rimer ikke altid i barnas dialekt. s.243

# data[].attributes.body
et grafem defineres som et skriftspråklig parallell til fonemet. hvert bokstav (hvert grafem) i prinsippet representerer en språklyd (et fonem) i talespråket. s.256

# data[].attributes.body
Skriverabbelet er en etterlikning av den skriften barnet observerer omkring seg. Skriverabbling etterlikner det skriftspråket til den kulturen barnet vokser opp i.

# data[].attributes.body
Barn forteller en historie i tegneserie form.

# data[].attributes.body
Stavelsen hører med i det fonologiske systemet i et språk.Det som blir holdt sammen i stavelsen, er språklyder. En stavelse har en kjerne (som oftest en vokal eller en diftong). Det kan også være lyder både foran og etter kjernen.

# data[].attributes.body
Utforskning av bokstaver. I tillegg til at barn oppfatter skrift som bølgende linjer, så merker de seg tidlig at skriften er oppdelt i små tegn. Det er typisk at barn begynner å utforske de store bokstavene først, og at bokstavene er symbolske, f.eks. at (A) er for Anne et symbol på hennes identitet.

De merker seg tidlig at skriften er oppdelt i små tegn. Barna blir  først opptatt av bokstaven i sitt eget navn.

Bokstavutforskning er en av fem stadier i barns utforskning av skriftsystemet.

# data[].attributes.body
Tekstbevissthet vil si at en er bevisst hvordan setninger kan binde sammen, og hvordan tekster er bygd opp, og at en kan snakke om dette.

# data[].attributes.body
s. 259
vil si at en er bevisst at ord og setninger har en betydning, og at den kan snakke om hva ordene betyr uten samtidig å snakke om hva de refererer til.

# data[].attributes.body
Helord er et uanalysert syn på et ord. Barnet kjenner igjen bilde av ordet og kan skrive det, men ikke sammenhengen mellom bokstaven og dets lyd.

# data[].attributes.body
Barnet har oppdaget det alfabetiske prinsippet - arbeider med forbindelsen mellom lyd og bokstav.
Bokstavnavnet kan stå for hele ordet : D var n gang.
- Konsonantskrift
- Mangel på mellomrom
- Sårbar skriving

# data[].attributes.body
s.262

# data[].attributes.body
Barnestaving: Barnet finner opp sin egen stavemåte. Og det finner gjerne opp en ny for hver gang det skriver, fordi det støttet seg på øret og ikke på øyet under skriving (s. 292)

# data[].attributes.body
Ortografisk lesing vil si at en ikke lenger trenger å gå vegen om lydene for å nå ordbetydningen. Istedenfor går en direkte fra bokstavgjenkjenningen til den tilsvarende ortografiske ordidentiteten i langtidsminne. (S.322)

# data[].attributes.body
I de to første stadiene i leseutviklingen (lesing av kontekst og helordslesing) kalles lesingen pdeudolesing, som betyr falks eller uekte på gresk. Dette fordi disse stadiene kommer før barnet har løst skriftkoden. (S. 316)

# data[].attributes.body
Barns tidlige skriving i lek og daglig liv er en jeg- forankret skriving. Det vil si at motivasjonen for å skrive kommer fra det enkelte barnet selv. Barnet skriver fordi det oppnår noe sosialt eller personlig med det. (S. 308)

# data[].attributes.body
Blant de første tekst typene barna prøver seg på er lister av forskjellige slag, først og fremst handlelister og ønskelister. (S.302) tidligskriving er den betegnelsen som gjerne brukes om skriftlig ytringer som barn selv tar initiativ til i den første tiden etter at de har oppdaget skriftkoden. (S.298)