# data[].attributes.body
זו מטלה לא שגרתית, לא ניתן להעתיק אותה מויקיפדיה. מאפשרת לימוד מיומנות שלא נלמדת ו/או נדרשת במסגרת לימודי אזרחות במתכונת הישנה.

זו מטלה מעוררת מחשבה ויוצרת חשיבה ביקורתית על מקומה של התקשורת במשטר הדמוקרטי ועל היכולת שלה לשאוף לאובייקטיביות.
לדעתי זו מטלה מתאימה לסיכום נושא התקשורת, אחרי שהתלמידים התנסו בקריאה ובניתוח עצמאי של סוגים שונים של מאמרים/כתבות/בלוגים וכו' ואחרי שהם גיבשו לעצמם דעה (המבוססת על ידע) בנוגע לתפקידי התקשורת, אז הייתי עושה בה שימוש.

זו מטלה שמראה בצורה מעולה כיצד התקשורת מבנה את המציאות וכמה חשוב לקרוא מספר מקורות ורק אז לגבש דעה עצמאית.

יחד עם זאת, לדעתי צריך להיזהר ולא לגרום לתלמידים לקבל את גרסת הfake news  של טראמפ. למרות חוסר היכולת של התקשורת להיות אובייקטיבית ולמרות ההשפעות שיש לבעלי ההון ולפוליטיקאים על הנושאים הנסקרים, בסופו של דבר התקשורת היא הכלי הבלתי פורמלי הכי טוב שיש להגבלת השלטון, אך צריך להשתמש בה בצורה מושכלת.

# data[].attributes.body
התנסות מאד נחמדה ומלמדת. ממחישה היטב את השונות בין העיתונים השונים. אפשר לצאת מזה לדיון בכיתה על השאלה כמה התקשורת אוביקטיבית, כיצד צורכים תקשורת ומה תפקידה של התקשורת במדינה דמוקרטית.

# data[].attributes.body
בדרך כלל משתמש במשימות מסוג זה.
בעיקר מבקש מהתלמידים להביא כותרת מאחד העיתונים ולהסביר את העמדה המוצגת במאמר כאשר עליהם להיות מוכנים גם להצגת העמדה של קבוצה אחרת במדינה.
לעתים אני מביא כותרות/מאמרים מעיתונים זרים אודות ישראל, ללא גילוי שם המחבר ולאחר הדיון בנושא המוצג ובתפיסה - מראה לתלמידים שזהו מאמר מועתק מאחד העיתונים בארץ. פתאום מתברר לתלמידים שאנטי ישראל/אנטישמיות אינה נחלת "הגויים" בלבד ויש להתייחס לגוף הידיעה - ולעובדות המוצגות בה ולא לססמאות בלבד.

# data[].attributes.body
משימה זו הנה משימת חובה בכל מקצוע רב מלל כאשר באזרחות יתרונה הוא ברלוונטיות שלה.
אני במשימות רבות מבקש מהתלמידים לייצג עמדות ולעתים קרובות עמדות המנוגדות לתפיסתם בהנחה שאני יודע אותם ואז להגיע לתובנות.
הפרובלמטיקה היחידה היא משך הזמן שזה דורש בייחוד בכיתה גדולה,

# data[].attributes.body
משימה חביבה מאוד בתחום בתקשורת אני חושב כי ניתן להרחיבה לנושאים נוספים שעל סדר היום. ובכלל אני מתרשם כי ניתן להרחיבה כמשימת השוואה בין מקורות מידע בכלל ולא רק עיתונים

# data[].attributes.body
המשימה הייתה חביבה מאוד. היה בה פן ויזואלי חשוב ומעבר לזה מילוי הטבלה עזר מאוד לחזור שוב ושוב ולפרק כל כותרת ולראות את הניואנסים בה. היא העבירה נקודה חשובה מאוד ביחס לאופן שבה התקשורת עובדת. המשימה מבטאת בתצורה מדויקת את הרעיון שכל מציאות ניתן להכניס למסגור אחר וכי המסגור יוצר את המציאות אותה הממסגר מבקש להעביר. במילים אחרות יש במשימה זו עצמה שיעור אזרחות של ממש לפיו: תקשורת אינה רק מדווחת על מציאות אלא גם יוצרת מציאות. היכולת שלנו להבדיל בין עובדות לבין פרשנות, היכולת לקרא את מה שלא כתוב ולראות מה הודגש וכיצד הודגש חשובה מאוד לנו כאזרחים במדינה דמוקרטית.

# data[].attributes.body
המטלה היתה נחמד, מעוררת מחשבה. אני עסוקה בנושא התקשורת רבות לאחרונה, במיוחד בהקשר לסיקור החקירות של ביבי, אני מרגישה שהתקשורת כבר לא מנסה להיות אובייקטיבית, ולא מציגה את התמונה המלאה ככל שאפשר, ובכך מפסידה את אמון הציבור. התקשורת כ"כ חשובה בעולם דמוקרטי וברגע שהאזרח כבר לא יודע למי להאמין היא הופכת מכלב השמירה למי שנמצאת בתוך הבלאגן בעצמה.
נכון ללמד את הנושא כשלומדים על התקשורת ותפקידיה אבל זה נושא שעולה בהקשרים שונים, כל הזמן.
בנוגע למטלה, ההבדל בין שני ההבחנות הראשונות (על מה דווח ומה דווח) לא היה מספיק ברור לדעתי.
תודה רבה

# data[].attributes.headline
ליזה וסרמן-סלוצקי

# data[].attributes.subject
ליזה וסרמן-סלוצקי

# data[].attributes.body
המטלה הייתה נחמדה מאוד לביצוע, המסר הועבר באופן ויזואלי ומאיר עיניים, והמטלה של ההשוואה דרשה גם התבוננות וגם חשיבה. אני הייתי מדייקת את ההוראות: מבקשת אופן פרסום, תוכן פרסום ואמצעים ויזואליים שמסעיים למסר לעבוד.

# data[].attributes.body
זו התנסות חשובה. מעבר לססמאות  על כלי תקשורת זה או אחר שהוא "שמאלני" או "ימני", יש כאן הזדמנות לגלות הלכה למעשה כיצד האידיאולוגיה או האינטרסים של העיתון משפיעים על עצם הדיווח החדשותי.
שלושת השלבים הראשוניים, שהם בעצם תיאור "פשוט" של מה שאנחנו רואים, יכולים להיות מעט מייגעים. אנחנו אוהבים ללכת ישר למסקנות, והשהייה בהתבוננות על המקור אינה פשוטה.
אני חושבת שהכרחי שהתלמידים יתנסו בתרגיל מסוג זה. נראה לי נכון במסגרת שיעור על התקשורת שיכלול גם הבנת הגורמים המשפיעים על כלי התקשורת השונים (כולל מפת הבעלויות של כלי התקשורת בישראל), תפקידי התקשורת, הזכויות הבאות לידי ביטוי בתפקידי התקשורת, ועוד...
נראה לי נכון לשלוח את התלמידים לחפש בעצמם כתבות מכלי תקשורת שונים הדנות באותו נושא, לבצע את ההשוואה, לחפש מידע על כל אחד מכלי התקשורת מהם לקחו את הכתבות, ולנסות להסיק מסקנות.

# data[].attributes.body
חווית הלמידה:
אהבתי את המטלה מכיוון שבאופן פשוט ומאיר עיניים היא ממחישה תובנות חשובות מאוד ונותנת הרבה חומר למחשבה. היא מעניינת, היא רלוונטית, היא מעודדת חשיבה ביקורתית אבל משאירה בידי התלמיד את חופש הבחירה ונשארת נייטרלית. יפה גם ה"קושי" שמוצב לפתחו של התלמיד שאומר בערך את הדבר הבא (בשפת התלמידים): צא מהסרט שאתה מקבל אמת מוחלטת איפשהו ממישהו. אתה חייב לבחור באמת שלך עפ"י השפוט שלך ודע שמה שמוגש לך, מוגש לך תמיד ע"י מישהו שרוצה שתראה ותקרא ותבין את מה שהוא חושב.

מקומה של המטלה בתהליך הלמידה:
לא לימדתי את נושא התקשורת אך המטלה בהחלט משתלבת בעיניי בנושא זכויות האדם (דיון ביקורתי למשל בנושא הזכות לחופש הביטוי) לעומת חובות האדם (עיצוב החיים הציבוריים והשתתפות פוליטית) ועל מה שביניהם וכל זאת בעיניים ביקורתיות.

# data[].attributes.body
מטלה מהנה, ממחישה מאוד את התובנה של אג'נדות ודיעות של העיתונים.
אני מלמד זאת ביחידת תקשורת כאשר אני מציג כותרות של ישראל היום מול ידיעות אחרונות. עם זאת ביצוע המשימה על ידי התלמיד משאיר רושם עז יותר ומהימנות רבה יותר למסר שכן התלמיד בעצמו גילה את התובנה ולא המורה הראה לו במצגת

אהבתי !

# data[].attributes.headline
סיגל מיטלמן - גרינפלד

# data[].attributes.subject
סיגל מיטלמן - גרינפלד

# data[].attributes.body
ביצוע המשימה מעלה חיוך והנאה מדובר על WIN-WIN מכוון שגם התלמיד התנסה במיומנות חדשה השוואה, ממקור אזרחי ולא מעובד וגם חשף לתלמיד את התובנה והמסקנה על הצורך למיומנות של צריכת תקשורת בצורה מושכלת וביקורתית !