# data[].attributes.body
Hvad kræver kroppen for at kunne fungere? Fx madens sammensætning og ernæringsmæssige indhold
Hvad sker der med kroppen når den udsættes for ektreme forhold?

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsforløb til biologi, illustreret med masser af billeder, animationer og videoer. Fuldt dækkende ifht. Fælles Mål. Er tilskudsberettiget.

# data[].attributes.body
I dette link er der lidt om de forhold soldaterne levede under, samt hvordan måltiderne skulle tilberedes. Der er i artiklen også et link til en kogebog, som soldaterne fik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er ingen tvivl om, at krigen i 1864 var hård kost for de tapre soldater ved fronten. De kæmpede, og de frøs. Men hvad fik de egentlig at styrke sig på?

Opskrifts-entusiast Stig Lou Mortensen, der også er forfatter til bogen "Danske Egnsretter" med opskrifter på mad fra oldemors tid, fortæller:

Stig Lou Mortensen

Stig Lou Mortensen har skrevet bogen "Danske Egnsretter - snysk, kjylar og mikmuskage" og også har sin egen hjemmeside, hvor man kan spørge om alt, der har med både danske og udenlandske egnsretter at gøre.
Han betegner sig selv som passioneret opskriftssamler og har mere end 200.000 opskrifter fra mere end 100 lande.
- Allerede i starten af året 1864 gik der rygter i Danmark om, at de forfrosne soldater sultede. Det kunne man læse ud af mange af soldaternes breve, blandt andet i et brev fra en dansk soldat 7. februar 1864.

I brevet stod blandt andet:

"Vi havde indtaget en Kampstilling paa disse Højder, hvor den bidende Frost og Blæst trængte gjennem Marv og Been. Med Tiggeri fik vi efter Middag Lov at krybe ind bag et nærliggende Skovbryn. I Læ af Stubbene begyndte Folk at ransage Brødposerne, om der ikke skulle være gamle Levninger. Jeg for min Part led ganske anderledes af Søvnmangel end af Sult, og det gjorde mig bitterligt ondt, at nogle af mine kjære Kammerater med deres Sabler begyndte at opgrave Rødder af Skovbunden til Føde."

I et andet brev fortælles, at rugbrødet var den hyppigste kost. Desværre var det så tørt, så mange tapre soldater knækkede deres tænder.

Brændevin var den vigtigste form for drikkevare i feltrationen. Man kunne dog fravælge brændevinen og i stedet få tildelt 10 gram brændte kaffebønner.

Så kom en kogebog for soldater i felten

Da den kendte kogebogsforfatter Anne-Marie Mangor, også kendt som Madam Mangor, hørte, at soldaterne sultede, udgav hun "Kogebog for Soldaten i Felten" med 12 opskrifter på fx kogte æg, boller til suppen, steg eller ærter.

Retterne kunne tilberedes af råvarer, som var i feltrationerne tilsat råvarer, som kunne skaffes fra omkringliggende gårde, fx æg.

Madam Mangors retter kunne tilberedes ved hjælp af en lille håndfuld køkkenredskaber som gryde med låg, bradepande, kniv og ske. Og derudover rigeligt vand og brænde til at tænde ild.

Og så kom hun med små tips og ideer til, hvordan soldaterne på simpel vis kunne få mere velsmagende mad ud af de sparsomme remedier og rationer, fx:

"Naar flere Mands Udlevering koges samlet, bliver Suppen mere velsmagende, hvilken Regel gjelder for alle Opskrifterne.

Flæsk og ærter

Kogebogen til tropperne blev Madam Mangors sidste i en række af kogebøger. Hun døde året efter udgivelsen i en alder af 84 år.

"Kogebog for Soldaten i Felten" blev uddelt gratis til soldaterne, og det var Madam Mangors ydmyge håb, at hun med sine opskrifter kunne lette de hårde tider for dem, bare en smule.

Fra kogebogen kommer her nedenfor en af de mere populære opskrifter, skrevet på det originale sprog. Opskriften er beregnet til en person.

Pægel = ca. 2,5 dl
Lb. (pund) = ca. 500 g eller ½ kg
Potte eller pot = ca.1 liter

Flæsk og Ærter

Hver Mand leveres:

1⁄2 ℔ saltet (eller røget) Flæsk eller saltet Kjød,
2⁄3 Pægel Kogeærter.

Det er bedst, naar Flæsk og Ærter kunne sættes i Vand hvert for sig, Dagen førend det skal koges. Kan dette ikke skee, maa begge Dele samme Dag vadskes i flere Hold varmt Vand. I begge Tilfælde maa Flæsket godt afskrabes, især dersom det er røget.

1⁄2 ℔ Flæsk eller saltet Kjød sættes paa Ilden med 2⁄3 Pægel Ærter og 11⁄2 Pot koldt Vand. Det Skum som kommer op, naar Ærterne begynde at koge, afskummes, Laaget lægges paa, og Kogningen fortsættes uafbrudt, indtil Flæsket er mørt. Dette optages da, Ærterne omrøres godt og koges endnu noget for at blive jævne, sædvanligt behøve de 2 til 3 Timers Kog. Haves Urter, vil en lille Persillerod, lidt Grønt til Visk, en lille Stilk Timian og et Par Løg, gjøre Ærterne velsmagende. Løgene koges hele i Ærterne og optages, naar de ere møre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad spiste Laust og Peter egentlig i felten i 1864?

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er ingen tvivl om, at krigen i 1864 var hård kost for de tapre soldater ved fronten. De kæmpede, og de frøs. Men hvad fik de egentlig at styrke sig på?

# data[].attributes.body
Har lavet en lille opgave sammen med 7.b, hvor eleverne skulle komme med input til indhold og udformning, når slutproduktet bliver et spil.

# data[].attributes.body
Romantikken med måske særlig vægt på nationalromantikken.
Digte (fædrelandssange)
Billedanalyse

(Vi skal bare passe på, vi ikke 'hugger' oplagt pensum til 8.klasse. For romantikken er nok oplagt ift. danskfagets bekendtgørelse)
Jeg har tidligere brugt forløbet på gyldendal - http://dansk.gyldendal.dk/Indgange/forloeb/perioder/romantikken.aspx
Jeg mener også, vi har et fysisk materiale på bib. Det undersøges.

Fra DR-skole:
1800-tallets sejre og nederlag i kunsten: https://www.dr.dk/storyline/?id=68741542

Hele forløbet ift. DR's dramaserie "1864": https://www.dr.dk/skole/historie/1864

Roman: "Tine" af Herman Bang

# data[].attributes.body
Hvad forgik i resten af verden i denne periode, specielt USA

# data[].attributes.body
1864 - selvfølgelig skal eleverne få en forståelse for hvad og hvorfor 1864 betyder så meget for Danmark.
Og for at koble det med tysk. Hvad det betød for Tyskland.

# data[].attributes.body
Man kunne se på om man kan finde soldater historier fra tyskere og danskere. Hvad betyder krig.