# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Creatitive | Sports Digital Branding & Marketing Agency

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
5 Sports Advertising Strategies that Are Currently Trending

There's more to sports advertising than meets the eye. The days of television ads reigning supreme are long-gone. In fact, more people rely on the internet for information about and services than ever before. And if you're not targeting your efforts for an ads in sports media to users online, you're missing out on a huge audience. Here are a few trending strategies to help you take your campaigns to the next level.

1. Use Sponsorship With Influencers

A sponsorship with an influencer is a great way to share your products with a larger audience. It inspires trust in your target audience.

If brands hire a person their audience admires to promote their product, they'll have confidence with the brands almost immediately. The audience has become more skeptical of advertisement from brands. They would rather see someone they look up to try the product out before making a purchase.

2. Get Social

Use your social media profiles to your benefit. Advertise on Facebook and Instagram and promote your products with content your fans find useful and valuable. You can even use your influencers on these platforms to extend your sports businesses' reach.

The rising of mobile phone users and social media has changed the way we look at a variety of things in today's society, including our engagement in sports. There are many different social media platforms like Facebook, Twitter, Instagram and YouTube etc.; people can use these tools conveniently to watch and consume content they love and care about. Gone were the days were in most of the audience used their TV to watch their favorite shows, altering the ad age almost immediately.

Social media has become an important tool for brands in terms of distributing content, launching advertisement and attracting new readers, as well as creating more participation. The tools have impacted sports in many different ways, such as communications, sports events, and marketing.

3. Be Creative

Advertisement specials alone aren't enough to drum up and watch time. You need to use your imagination when creating commercials as well as ad campaigns for sports. With the increasing competition in the market, brands needed to get creative.

Another thing that an ad campaign can really do is showcase what made your new product or service different and better from the competition. Your commercials should put your product or service in the best possible light.

By using the campaign to educate your prospective customers on what you are doing better than your competition, it is only going to help you capture more respective market share and to generate more interest in what you are offering.

Think about what your competitors are doing and improve on it. If you're still feeling stuck, you can always get help from our experts.

4. Make It About Your Customers

Information is useful, but it can be dry. Instead, create ads that with your customers. Use stories, share pictures, and even testimonials. Recent data says when you make your customers the focus of your ads, you'll see a better and more sustained performance.

Listen to what your audience says, gather enough data from them to figure out the kind of content they watch. Brands use market research to identify which commercials work for their people. When people feel like an ad was made specifically with them in mind, the more likely they are to check out the product being promoted.

5. Optimize Your Advertisement

We've talked a lot about the importance of SEO in the past. And your ad efforts need to be optimized every time. While TV had the advantage of being the leading platform people watch shows on, the same thing can't be said about an ad launched online.

SEO help brands ensure that their ad reaches the right people they want to connect with. They use data from their target market to figure out which platform they spend most of their time on and optimize the ad accordingly.

Why Focus on Sports Advertising in Marketing For Sports

Advertising is the best way to reach a broad audience fast. If you have an upcoming event or promotion, relying on your existing following just won't cut it. You need to create a sound and effective campaign that will reach more people until your promotion is over.

Schedule a Consultation

At Creatitive, we specialize in helping brands, athletes, and teams improve their ad efforts. Our dedicated team will work with you to maximize your campaigns and get the most bang for your buck. a consultation today or contact us to request a quote with our ad experts.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 Sports Advertising Strategies that Are Currently Trending

# data[].attributes.attachment_link.description
There's more to sports advertising than meets the eye. The days of television ads reigning supreme are long-gone. In fact, more people rely on the internet for information about and services than ever before. And if you're not targeting your efforts for an ads in sports media to users online, you're missing out on a huge audience.

# data[].attributes.body
Tukea uudenlaisen markkinoinnin suunnitteluun ja toteutukseen: Sisältömarkkinoinnin työkalut (2019), Rummukainen, Hakola ja Hiila (iso suositus!)

# data[].attributes.headline
Näin kirjoitat hyvän lehdistötiedotteen: 

# data[].attributes.subject
Näin kirjoitat hyvän lehdistötiedotteen: 

# data[].attributes.body
STT-Viestintäpalvelut

# data[].attributes.body
Juholin, Elisa. 2017. Communicare! Viestinnän tekijän käsikirja. Infor.

# data[].attributes.body
https://www.iab.fi/uutiset-blogi/uutiset-ja-tiedotteet.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuuntele podcast
Misinformaatiolla tarkoitetaan vahingossa levitettyä virheellistä tai harhaanjohtavaa tietoa. Tähän sorrumme jokainen, sillä virheellistä tietoa liikkuu internetissä valtavasti ja someviestinnältä odotetaan nopeaa reagointia. Virheellistä tietoa tulee siis jaettua tietämättömyydestä tai huolimattomuudesta johtuen, eikä kukaan voi välttää virheitä.

Disinformaatio taas on tietoisesti harhaanjohtavaa tai virheellistä informaatiota, jolla pyritään tarkoituksellisesti vaikuttamaan, manipuloimaan, johtamaan harhaan tai väärentämään tietoa. Disinformaation tavoitteena on aiheuttaa vahinkoa. Virheellistä tietoa esiintyy monissa eri muodoissa:

Valeuutinen

Määritelmä: Valeuutinen on journalismia muistuttava sisältö, jonka tarkoituksena on johtaa lukijaa harhaan. Valeuutinen sisältää myös faktoja, mutta sen keskeinen sisältö on sepitettä. Valeuutisen taustalla on yleensä raha tai poliittinen motiivi. Median tekemät virheet tai myöhemmin vääriksi osoittautuneet väittämät eivät ole valeuutisia - eivätkä myöskään uutiset, jotka eivät ole itselle mieluisia tai ovat oman mielipiteen tai maailmankuvan vastaisia.

Esimerkki: Vuonna 2016 makedonialaisessa Velesin kaupungissa paikalliset teinit tehtailivat valeuutisia Yhdysvaltain presidentinvaaleista ja tienasivat niillä aimo summan rahaa. Valeuutisten ainekset he olivat kopioineet internetistä tai keksineet päästään. Rahaa he saivat sivustoilla olevista mainoksista. Nuorten perustamat sivustot olivat tyypillisiä klikkienkalastelusivustoja, joilla tässä tapauksessa oli myös kauaskantoisia poliittisia vaikutuksia. Velesiläisnuorten valeuutiset olivat Donald Trumpia tukevia ja Hillary Clintonia parjaavia, joten Yhdysvalloissa on pohdittu, ratkaisivatko valeuutissivustot vaalit.

Miten tunnistaa: Tutki, kuka uutisen on julkaissut, milloin se on julkaistu ja mikä on sivuston tarkka osoite. Tutki yhteystietoja ja tarkista, ovatko nimet ja osoitteet oikeita. Tarkastele uutisen kieliasua: sisältääkö se kirjoitusvirheitä, huumoria tai solvaavia ilmaisuja. Mihin lähteisiin juttu perustuu? Viitataanko niihin? Onko sellainen lähde olemassa? Puhuuko jutussa joku, löytyykö sitaattia muista lähteistä? Tutki omia asenteitasi ja ennakkoluulojasi; uskomme herkemmin uutisia, jotka vahvistavat omaa maailmankuvaamme.

Trollaus

Määritelmä: Trollaus on kiusantekoa ja häiriökäyttäytymistä verkossa. Se voi olla esimerkiksi tyhmien kysymysten esittämistä, keskusteluun osallistumista pelkillä linkeillä, virheellisen tiedon tai manipuloitujen kuvien julkaisemista ja jakamista. Se voi olla myös nimittelyä, uhkailua tai provosointia. Trolli kalastelee reaktioita ja pyrkii kääntämään huomion itseensä. Trollauksen motiivina voi olla poliittisen näkemyksen ajaminen, mutta useimmiten syynä on ihan puhdas kiusanteko tai ajanviete.

Esimerkki: Kalenterikarju Mikko Toiviainen julkaisi keväällä 2019 omalla YouTube-kanavallaan videon, jolla jaettiin vinkkejä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Videoon alkoi pian virrata kommentteja ilmastoskeptikoilta, jotka levittivät kommenttiosiossa omaa agendaansa ja salaliittoteorioitaan.

Miten tunnistaa: Tarkastele käyttäjän sometiliä ja arvioi, onko se aito. Kuulostaako nimi tekaistulta? Löytyykö profiilikuva Googlen käänteisellä kuvahaulla muualta netistä? Milloin profiili on luotu? Onko sillä tehty vain vähän julkaisuja ja mistä aiheista? Onko profiilin kaverilistalla muita epäilyttäviä profiileja?

Propaganda

Määritelmä: Propagandalla pyritään vaikuttamaan yleiseen mielipiteeseen sekä ihmisten asenteisiin, tunteisiin ja käyttäytymiseen. Levittäjällä voi olla useita vaikuttimia kuten poliittinen ideologia tai jokin muu aatesuunta tai oppi. Propagandalla on huono kaiku, sillä pahimmassa tapauksessa sillä voidaan vääristellä todellisuutta tai kuvata kielteistä toimintaa positiivisena tai positiivista kielteisenä. Propaganda voi pohjautua myös täysin totuudenmukaiseen tietoon, jolloin ihmisiin pyritään vaikuttamaan esimerkiksi jollakin valitulla näkökulmalla. Propaganda on yksi niistä keinoista, joilla esimerkiksi yhteiskunnallista keskustelua käydään demokraattisessa yhteiskunnassa.

Esimerkki: Vuonna 2019 Amazonin sademetsän massiivisista tulipaloista levisi somessa dramaattista kuvamateriaalia. Iso osa kuvista ei ollut aitoa uutiskuvaa tilanteesta, vaan joko vanhoja, vuosikymmenien takaisia kuvia tai sitten kuvia ihan jostain muualta kuin Amazonista. Vaikka tarkoitusperä olisikin hyvä, taustalla on kuitenkin vaikuttamisyritys virheellisen tiedon avulla.

Miten tunnistaa: Propagandan erottaminen neutraalista tiedosta voi olla vaikeaa. Tunnusmerkkejä voivat olla asioiden liiallinen yleistäminen, samankaltaisten asioiden virheellinen yhdistäminen, samojen perusteluiden ja väitteiden toistaminen, vaihtoehtojen rajaaminen harhaanjohtavasti, henkilöön tai henkilöryhmään kohdistuvat hyökkäykset. Sosiaalisessa mediassa propagandaa suoltavat yleensä robotit ja trollit.

Näennäistiede eli huuhaa

Määritelmä: Näennäistiede eli huuhaa näyttää tieteelliseltä tiedolta, mutta ei täytä tieteen kriteerejä. Näennäistiedettä voi olla vaikea tunnistaa, sillä se pyrkii vakuuttamaan pitkillä lähdeluetteloilla sekä tieteellisiä termejä ja akateemisia titteleitä korostamalla. Näennäistieteelle on tyypillistä, että se nostaa käyttäjäkokemukset ohi asiantuntijatiedon. Näennäistieteellistä huuhaata esiintyy erityisesti terveystuotteiden markkinoinnissa ja ilmastoskeptikoiden vastaväitteissä.

Esimerkki: Terveystuotteet nousivat parrasvaloihin elokuussa 2019, kun Helsingin Sanomat julkaisi jutun, jossa käsiteltiin kriittisesti Fitline-jälleenmyyjien sosiaalisessa mediassa esittämiä virheellisiä ja harhaanjohtavia terveysväitteitä. Tuotteet ovat elintarvikkeiksi luokiteltavia ravintolisiä, jotka luokitellaan elintarvikkeiksi, joista saa esittää vain Euroopan elintarviketurvallisuusviraston hyväksymiä terveysväitteitä. Tuotteiden somemarkkinoinnin kannalta ongelmallista on, että jälleenmyyjät esittävät terveysväitteitä, joita ovat kuulleet tai lukeneet jostain, tai keksineet jopa itse, ymmärtämättä tarkistaa tietoa muista lähteistä tai varmistaa, millaisia väitteitä ravintolisien osalta on sallittua esittää.

Miten tunnistaa: Maallikon voi olla vaikea erottaa luotettavaa tieteellistä tutkimusta näennäistieteestä, mutta voit yrittää arvioida tiedon luotettavuutta tarkastelemalla julkaisua. Kuka tiedon on julkaissut? Onko se yliopisto vai esimerkiksi tiettyä tuotetta markkinoiva yritys tai viestintätoimisto? Onko tiedon julkaisijalla intressejä, jotka voivat vaikuttaa julkaistavaan tietoon? Millä alustalla tieto on julkaistu? Mainitaanko jutussa lähteitä, ovatko ne oikeasti olemassa ja löydettävissä verkosta? Perustuvatko tulokset tai vaikutukset pääasiassa käyttäjäkokemuksiin? Jos perustuvat, ole kriittinen. Paljastetaanko jutussa jotain suurta ja mullistavaa? Jos kyllä, ole kriittinen. Jos et pysty varmistumaan tiedon luotettavuudesta, älä jaa sitä.

Kaupalliset sisällöt

Määritelmä: Mainokset ja toimituksellinen sisältö ovat alkaneet muistuttaa yhä enemmän toisiaan. Yrityksissä on huomattu, että kuluttajat ovat kyllästyneet alati kasvavaan mainosten tulvaan, ja siitä syystä ne ovat alkaneet tuottaa muuhun mediasisältöön sulautuvia mainoksia, jotka eivät muistuta perinteistä, yksisuuntaista mainontaa. Puhutaan natiivimainonnasta, sisältömarkkinoinnista ja kaupallisista yhteistöistä.

Natiivimainonta on maksettua mainossisältöä, joka näyttää toimitetulta jutulta.

Sisältömarkkinointi taas on yritysten itsensä tuottamaa asiakasviestintää, joka muistuttaa läheisesti journalismia. Esimerkiksi K-ryhmän Pirkka-lehti ja Veikkauksen Inhimillisiä uutisia ovat sisältömarkkinointia.

Kaupallinen yhteistyö on vakiintunut termi somevaikuttajien tuottamalle kaupalliselle sisällölle, jonka tilaaja on mainostava yritys.

Kaupalliset sisällöt eivät ole disinformaatiota siinä mielessä, että niiden tavoitteena olisi tarkoituksellisesti aiheuttaa vahinkoa tai johtaa ihmisiä harhaan, mutta niiden tavoitteena on vaikuttaa ihmisiin - kaupallisesti. Yritykset saattavat myös suodattaa tai rajata informaatiota itselleen edulliseen tai kilpailijalle vahingolliseen suuntaan. Jos mainos muistuttaa liikaa journalismia, hämärtyvät sisällön kaupalliset tarkoitusperät.

Esimerkki: Elintarvikeyhtiö Atria kutsui vuonna 2016 ryhmän bloggaajia tutustumaan tuotantotiloihinsa ja maksoi heille palkkion sisältöyhteistyöstä. Bloggaajat kirjoittivat vierailusta positiiviseen sävyyn; välittivät lukijoilleen asiakasyritykseltä saamaansa tietoa broilerintuotannosta sekä raportoivat mitä olivat broileritilalla ja teurastamolla nähneet. Kampanja herätti paljon keskustelua, ja sitä kommentoitiin laajasti niin sosiaalisessa kuin perinteisessäkin mediassa. Kampanjassa mukana ollut bloggaaja ja toimittaja Emmi Nuorgam sai paljon kritiikkiä siitä, että hänen postauksensa muistutti liikaa journalismia, eikä siitä käynyt tarpeeksi selkeästi ilmi, että se on mainos. Kaikki kampanjan postaukset oli asianmukaisesti merkitty kaupalliseksi yhteistyöksi, mutta silti yleisöllä oli hankaluuksia erottaa kaupallinen sisältö journalistisesta ja bloggaajien omat kokemukset faktoista.

Miten tunnistaa: Piilomainonta on Suomessa kielletty, joten kaupallinen sisältö tulee aina merkitä niin, että se on selvästi erotettavissa toimituksellisesta sisällöstä. "Kaupallinen yhteistyö" on vakiintunut merkinnäksi niin natiivimainonnassa kuin vaikuttajamarkkinoinnissakin. Tuotesijoittelu esimerkiksi TV-ohjelmissa, elokuvissa ja digipeleissä merkitään ohjelman alussa euron tunnuksella. Sisältömarkkinointia ei tarvitse erikseen merkitä, sillä se on yrityksen omaa viestintää, mutta tällöin kannattaa kiinnittää huomiota sisällön tuottajaan ja julkaisualustaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Feikkiä vai faktaa - Luotettavan somevaikuttajan käsikirja

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuuntele podcast Misinformaatiolla tarkoitetaan vahingossa levitettyä virheellistä tai harhaanjohtavaa tietoa. Tähän sorrumme jokainen, sillä virheellistä tietoa liikkuu internetissä valtavasti ja someviestinnältä odotetaan nopeaa reagointia. Virheellistä tietoa tulee siis jaettua tietämättömyydestä tai huolimattomuudesta johtuen, eikä kukaan voi välttää virheitä. Disinformaatio taas on tietoisesti harhaanjohtavaa tai virheellistä informaatiota, jolla pyritään tarkoituksellisesti vaikuttamaan, manipuloimaan, johtamaan harhaan tai väärentämään tietoa.

# data[].attributes.headline
Viestintä- ja markkinointitoimistojen blogeja  

# data[].attributes.subject
Viestintä- ja markkinointitoimistojen blogeja  

# data[].attributes.body
1. STT:n ja Avidlyn seminaari 9.2.2021 -> lataa aineisto ansaitusta mediasta