# data[].attributes.body
- Etik i reality-tv er hvad der er rigtigt og forkert, hvad man må og ikke må.

Etik:
https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7BA76EEF0F-1AFD-4BB9-89A3-BABCD10458F1%7D&file=Etik.docx&action=default&mobileredirect=true

# data[].attributes.body
Der er 3 forskellige programtyper; Reality-magasinet som er den programtype der lægger tættest dem normale TV-dokumentar. Reality-magasinet er typisk bygget op på den måde at der er en vært som holder programmet sammen, og personerne inde i programmet er "normale" personer.

Så er der reality dokumentaren som er den næst tættest på TV-dokumentaren, det handler om en gruppe mennesker som har et problem eller et projekt der skal løses, som for eksempel at tabe sig, finde sig en kæreste mm. Reality dokumentaren minder rigtig meget om TV-dokumentaren, den eneste forskel der er, er blot at værterne for det meste planlægger hvad de skal, som for eksempel en date eller et ophold et sted.

Game-show er den sidste programtype, game-show er et realityshow som for eksempel Paradise Hotel eller Robinson.

Det handler helt simpelt om at personerne inde i spillet skal smide hinanden ud uden selv at blive smidt ud, der er en præmie på et "x"antal penge og en titel som "x-vinder 2018"

# data[].attributes.body
Fakta og fiktionskoder er for eksempel:
fortællerens stemmeføring og rolle, brugen af underlægningsmusik og øvrige lydeffekter,
hvordan kameraets zoom-funktion bruges, hvordan de enkelte indslag er opbygget – kan man fx sætte dem ind i berettermodellen?
Fakta og fiktionskoder kan man også se i normale film og serier på for eksempel Netflix.

# data[].attributes.body
Kortfilmenes genretræk er; - At den minder om en novelle
- Varer mellem 3 og 30 min
- Få personer
- Karakterdreven og eller plot-dreven
- Starter "in media res"
- Meget handling på meget kort tid
- Foregår over meget kort tid

# data[].attributes.body
Sommersøndag;
https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7BDB43874A-E66A-4F03-AE93-52BB9DA4BC94%7D&file=sommers%C3%B8ndag.docx&action=default&mobileredirect=true
Her kan du se "sommersøndag": http://biblioteket.filmstriben.dk/film/9000000592/sommersondag

Under bæltestedet;
https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/rosa1027_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7B68E6A264-052D-439D-9C0B-920AEDA6732E%7D&file=Under%20b%C3%A6ltestedet.docx&action=default&mobileredirect=true&DefaultItemOpen=1
Her kan du se "under bæltestedet": http://biblioteket.filmstriben.dk/film/2668281905/under-baeltestedet

# data[].attributes.body
Man sætter en/et foran ordet, man kan bøje ordet i ental (bestemt) og flertal (bestemt). Navneord er ting eller levende væsner som man kan røre ved.

Afledninger;
https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7B60E910CB-B48A-4710-9E0E-92C156AFDE42%7D&file=Afledninger.docx&action=default&mobileredirect=true

# data[].attributes.body
- Tillægsord beskriver stedord, egenavne, men allermest navneord.

- Tillægsord kan bøjes på 4 forskellige måder;
1. Fælleskønsform
2. intetkønsform
3. ubestemt-bestemt form
4. Første- anden- tredjegrad
Alle bøjningerne er enten i ental eller flertal

Mange tager fejl af biord og tillægsord, men det er faktisk ikke så svært.
- Tillægsord ligger sig op til navneord, egenavne og stedord, hvor biord derimod lægger sig til tillægsord.

# data[].attributes.body
Foran et udsagnsord skal der stå at eller jeg, udsagnsord kan bøjes i; kort tillægsform hvor det ender på "et" eller "t" kort tillægsform optræder i førnutid og førdatid ved hjælp fra et hjælpeudsagnsord som for eksempel "havde eller har"
Så kan man også bøje det i lang tillægsform ender for det meste på "ende", lang tillægsform bruges oftest med et udsagnsord der står i finit, altså datid.
Mange har også svært ved at kende forskel på "lægge" og Ligge" det er faktisk ikke så svært, prøv at forstil sig at lægge "æ´et" i lægge viser hen til bevÆgelse og lIgge viser hen til "StIlle"

# data[].attributes.body
Biord kan opdeles i grupper.
Hvis man er i tvivl om der skal "t" på til sidst så skal man sige for eksempel ______ mand, ender ordet på "lig, ig, vis" så må man selv bestemme, hvad man nu syntes lyder bedst, men hvis ordet giver mening med "t" så skal der også "t" på til sidst.
Er et biord et rigtigt biord kan det ikke laves om, men hvis det er et uægte biord, kan man sagtens lave det om til et udsagnsord.
Hvis man for eksempel siger "bordet er flot" læner "flot" sig op ad "bordet".
Biord fortæller om tid (nu), sted (derover), måde (venligt) og grad (meget)
Biord kan IKKE BØJES

# data[].attributes.body
Man putter stedord ind i stedet for navneord og egenavne.
Der er 7 forskellige grupper af stedord; "personlige stedord" er for eksempel; min, din hendes, hans sin og sit, sin bruger man når det er et "n" ord og sit bruger du når det er et "t" ord, man bruger "sine" når ordet står i flertal.
"Tilbagevisende stedord" er for eksempel; mig, sig og os.
1 person ental; mig
2 person ental; dig
3 person ental; sig.
1 person flertal; os
2 person flertal; jer
3 person flertal; sig

"Henførende stedord" er for eksempel; som, der og hvilket, man bruger kun "som" hvis det er en sammenligning, men ellers kan for det meste bruge både "som og der"
"Spørgende stedord" er for eksempel; hvordan, hvor, hvem, hvad, hvornår og hvorfor.
"påpegende stedord" er for eksempel; dette, det her, dette her, det, alt det her er intetkøn, hvis det skulle være fælleskøn kan det være; denne, denne her, den her, den der og den. Hvis det skal være flertal kan det være; disse, disse her, de, de der. ubestemte stedord kunne for eksempel være; man, intet, ingen.

Mange har også svært ved at kende forskel på "nogle/nogen" men det er faktisk ret nemt, man bruger KUN "nogle" i flertal, man bruger nogle hvis det er 1 person eller flere man snakker om.
Nogen bruger man KUN i ental, ellers bruger man "nogen" hvis det er 2+ personer man snakker om.

# data[].attributes.body
Hvis man har svært ved at sætte komma kan man bruge X O konceptet (sætnings analyse), Man bruger "O" ved at sige "jeg" foran ordet, hvis det giver mening skal der være "O" neden under ordet.
"X" bruger man når man skal finde ud af hvem der gjorde det, så man siger for eksempel; hvem lagde bogen, det gjorde "søren"

Der skal altid sættes komma foran bindeord, som for eksempel kan være; HV-ord, som, der, at og forholdsord inden bindeord.
Det er ikke altid at der kun er ET komma, så hvis man vil være på den sikre side skal man alligevel lave sætnings analyse, man skal ikke sætte komma det er i navneform.
Idiotkommaet er hvis man sætter et komma foran bindeordet, men er det et forholdsord foran bindeordet skal kommaet være foran forholdsordet i stedet for biordet.

Der skal ALTID komma foran MEN, også selvom der ikke er 2 O og 2X, der skal også altid være komma foran/efter indskud, udråb og ved spørgende tilføjelser, det kan godt give mening hvis man fjerner dem, de kan virke som en parentes. Efter alle udråb skal der også være komma, udråb kan være både i starten, i slutningen og i midten af sætningen. Spørgende tilføjelser er et "?" for eksempel "....... ikke?" så skal der være komma foran "....... ikke?"

Der skal også altid være komma hvis der kunne have stået (og, men, eller)
Menings kommaet kan ændre sætningens betydning, alt efter hvor man sætter kommaet

# data[].attributes.body
- skrives for det meste i datid
- man kan godt skrive det i nutid men så skal man lade som om at man "er der"
- erindringer ændrede dit liv
- erindringer er skrevet for at få et indblik i andres liv, som en biografi
- handler for det meste om følelser
- der er oftest billeder af den beskerevne.

# data[].attributes.body
Her er mit liv præsentation:

https://prezi.com/hoqhomoqwvw2/her-er-mit-liv/

Min erindring:

https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7BC152D97D-805A-411E-BB45-5FA58DBDCAA9%7D&file=Min%20f%C3%B8rste%20tur%20til%20USA.docx&action=default&mobileredirect=true

Mettes og min egen bedømmelse af erindring og præsentation: https://app.meebook.com/arsplaner-p2/

# data[].attributes.body
Omnibusavisen

Der er 5 forskellige aviser: Omnibusavisen er en avis der udkommer dagligt og i mange sektioner. Hvis man abonnerer på avisen, kommer der et avisbud ud til dig tidligt om morgenen, og aflevere avisen til dig.

Hvis man ikke abonnere på avisen kan man købe dem i kiosker og supermarkeder.

Omnibus er latin og betyder "for alle"

Omnibusavisen dækker begivenheder i Danmark men også i hele verdenen. de fleste artikler bliver skrevet af avisens helt egne journalister.

Trafikavisen

Trafikavisen udkommer ugens 5 dage (hverdagene).

Avisens udgifter dækkes af annonceindtægter. Derfor kan den deles gratis ud de steder, hvor vi kommer i løbet af dagen. Nogle trafikaviser dækker begivenheder i hele verden, mens andre dækker begivenheder i den region som de udkommer i. Artiklerne er korte og som regel købt af nyhedsbureauer.

Regionalavisen

De fleste regionalaviser udkommer fra mandag-lørdag. De kan købes i abonnement og bringes ud med bud. En regionalavis dækker en region eller en landsdel. Den henvender sig derfor ikke til læsere der bor i den samme landsdel.

Lokalavisen

Lokalavisen er gratis og udkommer 1 gang om ugen, den handler kun om det helt lokale der sker i kommunen, og annoncørerne er de lokale forretningsdrivende.

Tabloidavisen

Tabloidavisen udkommer dagligt og man kan købe den i kiosker og supermarkeder/løssalg. Avisen dækker især begivenheder i Danmark. Dens foretrukne emneområder at skrive om er; sport, kriminalsager og kendte menneskers liv, helst med udgangspunkt i en skandales afsløring.

Tabloid er betegnelsen for et bestemt trykkeformat. Avisen kaldes for formiddagsavisen.

# data[].attributes.body
Der er 3 forskellige avisgenre, informerende artikler, opinionsartikler og blandingsartikler.

Den informerende artikel orientere læseren om omverden, som for eksempel; nyhedreportagen, interviews og baggrundsartikler.

Opinionsartiklen påvirker læseren gennem meninger om/fra omverden, som for eksempel; kronikken, klummen og læserbrevet.

Blandingsartiklen giver læseren mulighed for at indleve sig i omverden, som for eksempel; rejsebrevet og oplevelsesjournalistikken.

# data[].attributes.body
Aktualitet; "begivenheden skal have fundet sted for nyligt"
Væsentlighed; "begivheden skal have betydning og interesse for modtageren"
Identifikation; "Begivenheden skal kunne fremkalde følelser hos modtageren"
Konflikt; "Begivenheden skal rumme interessemodsætninger"
Det uventede (sensation);
"Begivenheden skal være uventet", så modtageren ikke allerede havde regnet med at det skulle ske

# data[].attributes.body
Der er tre forskellige kilder; erfaringskilden, partskilden og ekspertkilden.
Erfaringskilden fortæller en personlig historie om emnet der bliver skrevet om.
Partskilden fortæller om en person der har interesse i emnet der er skrevet om (økonomisk eller politisk) og så giver den sine synspunkter til udtryk.
Den sidste er; Ekspertkilden, den fortæller om en person der har en viden om emnet der er skrevet om, personen forholder sig neutralt, han/hun giver ikke sin mening, kun sin viden ud til journalisterne.

# data[].attributes.body
Rubrik er artiklens overskrift, den skal være kort men præcis, mens at læseren får lyst til at læse den.
Underrubrik er et kort resumé af artiklen, så læseren får lidt af vide om hvad han/hun kommer til at læse om, uden at han/hun får for meget at vide.
Byline er forfatterens/journalistens navn
Mellemrubrik er små overskrifter til de forskellige afsnit i artiklen.
Brødtekst er artiklen, altså alt det der er skrevet om, alt det der er sket.

# data[].attributes.body
En nyhedsartikel er bygget op sådan, at det vigtigste er øverst, læseren bliver fanget ved artiklens overskrift og måske et billede hvis der er et.
Øverst står manchetten (overskriften) og derefter følger de mindre afsnit med alt det stof der er sket.
I næsten alle artikler kan slutningen skæreres væk, uden at det ødelægger handlingen af artiklen.
De fleste journalister benytter sig af dramatiske træk i deres nyhedsartikel for at tiltrække og fastholde læseren.

# data[].attributes.body
"En køkkenscene"

Tema: Det er dagligdagen, fordi at der står at malerier normalt høre til på riges menneskers vægge, men rige mennesker ville nok ikke købe sådan et her billede, og det står der også, altså at kunsterne som har malet i "dagligdagen" som tema prøver at få det vendt om, altså de prøver at skildre livet.

Komposition: Forgrunden ser vi "det gode og det onde" altså nogle engle og nogle djævle, som trækker et lilla gardin til siden

I mellem grunden ser manen nøgen kvinde som kvæler en forholdsvis lille pige,

Og i baggrunden ser vi et helt normalt køkken.

Farver: det er nogle meget kedelige og triste farver som f.eks. grå som betyder Alderdom, sorg, kedsomhed, død og depression og eller sort som betyder Mystik, frygt, ondskab, anonymitet, ulykke, sorg, anger, vrede, uvidenhed, kulde, bevidstløshed, sataniske ritualer, mørke og død men så er der også en farve som stikker ud, rød som betyder Aggression, fare, ild, blod, krig, vold, revolution, overvældenhed og ophidselse.

Fortælling: Fortællingen bag det her billede er at Michael Kvium læste en nyhed om at der var en mor som dræbte sin datter ude i køkkenet, og så fik han den idé at han ville male et billede ud fra den hændelse, så han malte billedet ud fra det, men stemningen i billedet er ikke særlig god da man kan se at pigen som bliver kvalt er helt lilla i hoved så hun er nok rigtig ked af det, og moren har nok nydt det for ellers havde hun ikke gjort det.

# data[].attributes.body
"Master of the Universe"

Tema: Temaet er nok "under overfladen" fordi der står at det måske ikke er noget som vi ser med det blotte øje, altså der ligger jo dukker rundt omkring så det kan være at monsteret har været oppe at slås eller sådan noget, men også at kunstneren prøver at få følelser frem og det får man i det her billede, men nok også lidt universelle værdier fordi at det er et umenneskeligt monster mod en rigtig menneskelig pige.

Komposition: I forgrunden er der monsteret som spiser en dukke og pigen som rækker monsteret flere og flere bamser/dukker og i mellemgrunden er der dukker rundt omkring på gulvet, og til sidst er der baggrunden hvor der er pigens værelse.

Farver: I det her billede er der meget rød som man først lægger mærke til og rød betyder Aggression, fare, ild, blod, krig, vold, revolution, overvældenhed og ophidselse og så er der også lidt grøn som betyder Jalousi, uerfarenhed, misundelse, ulykke, grådighed, begrænsning, skyld og lidelse og lidt lilla også som betyder Grusomhed, spændinger, arrogance, sorg, knuste eller bange følelser.

Fortælling: stemningen i det her billede må heller ikke være særlig god fordi at pigen bliver næsten tvunget til at række monsteret alle hendes dukker og bamser, men for monsteret må det jo være en dejlig følelse at bare få "mad" af pigen, og kunstneren prøver også at få os til at få medlidenhed med pigen men samtid få os til at tænke meget over hvad der er sket.

Genre: Billedet har ret meget billedsprog fordi lige så snart man ser det får man medlidenhed med pigen, og man reagere meget hurtigere på billeder end på tekst, og så tror jeg at han har brugt noget normalt oliemaling men nok også lidt oliefarver måske og så er det malet på et lærred.

# data[].attributes.headline
Links til forskellige ting jeg har skrevet om;

# data[].attributes.subject
Links til forskellige ting jeg har skrevet om;

# data[].attributes.body
Fakebookprofil;
https://www.classtools.net/FB/1661-Ry8B2Z

Forforståelse af "en god dreng";  https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7B149FEF84-C06F-4541-AD41-859467887589%7D&file=En%20god%20dreng.docx&action=default&mobileredirect=true

Jonas beskrevet; https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7BD768C842-10BB-45FF-B070-98CACC4F9FB1%7D&file=Jonas.docx&action=default&mobileredirect=true

# data[].attributes.body
- starter "in media res"
- indeholder et lille persongalleri (
- En kort fortælling med enstrenget handlingsforløb, dvs. vi følger én hovedkarakter
- Den Foregår over kort tid.
- Minder meget om en kortfilm
- Skildrer et afgørende øjeblik for hovedkarakteren

Novellens komposition er ofte bygget op over et simpelt skelet med begyndelse, midte og slutning. Hvis man vil analysere mere i dybden, kan man bruge berettermodellen til at få novellens handlingsforløb til at være mere synlig.
Hvis en novelle skulle have en berettermodel ville den se sådan her ud

# data[].attributes.body
Link til mit worddokument om gysergenren; https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7B48274751-6795-4005-9C03-360C80EC25EB%7D&file=Gysergenre.docx&action=default&mobileredirect=true

# data[].attributes.body
Man tænker ikke over det, men det første man møder i en historie er fortælleren, fortælleren er den person som fortæller historien, som styre hvad vi får af vide om personer, miljø, hændelser osv.
En forfatter og en fortæller er IKKE den samme person, forfatteren er den person som har skrevet bogen, og den person der bestemmer hvad fortælleren skal fortælle, og på hvilken måde.
Fortælleren kan selv være med i historien men, kan også sagtens være uden for historien.
Der er forskellige forfattere, der er 1 person fortælleren som er en jeg fortæller, den er oftest selv med i historien eller selv har oplevet det der sker i historien, 3 person fortælleren kan være en observerende fortæller, en alvidende fortæller.
Synsvinklen handler om hvor meget fortælleren ved, det kan både være en indre og en ydre synsvinkel.
Indre synsvinkel er når fortælleren er inde i den/de personer der bliver fortalt om, vi ser handlingerne igennem den/de personers øjne og tanker, dvs en jeg fortæller.
Ydre synsvinkel er når fortælleren står uden for handlingen, han beskriver handlingen udefra, som en fotograf der med sit kamera bestemmer hvad der skal med og ikke skal.
Som læser skal man selv læse mellem linjerne og vi må selv tolke hvad vi tror personerne tænker ud fra det de siger og det de gør.
Kombineret synsvinkel er når synsvinklen skifter mellem indre og ydre, som læser må man selv læse mellem linjerne men man får også et indblik i hvad personerne tænker.
I nogle historier ser vi hele historien igennem en af personernes øjne, vi følger kun den ene persons tanker og følelser, i andre historier skifter synsvinklen mellem indre og ydre, dvs. at nogle steder i historien får vi personens tanker og følelser af vide, og andre steder i historien må vi selv tænke os frem til det.

# data[].attributes.body
Worddokument om Kanon- og klassikerbegrebet; https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7BE00435FD-0FA5-43B3-BB2E-7D18866F45DB%7D&file=Kanon%20og%20klassikerbegrebet.docx&action=default&mobileredirect=true

# data[].attributes.body
Jesper Wung-Sung er en meget kendt forfatter som skriver til alle aldre, børn, unge og voksne.
I 2017 modtog han prisen "de gyldene laurbær" for sin slægstroman "En anden gren" der handler om hans oldeforældres utrolige kærlighedshistorie.
Hans aller første roman udkom i 1999 som hed "kender du ikke akkusativ"  den handler om den unge mand Flemming Brønd, der arbejder på værftet i en lille provinsby. En aften kommer han hjem og finder en kuvert i entreen med for ham et ukendt ord udenpå. "Til Hanrejen" står der, og så finder han ud af, hvad en hanreje er for noget.
Jesper har fået lavet to af sine meget populære bøger om til film, den ene hedder "en, to, tre - nu!" Bogen handler om at være ung og skulle forholde sig til en meget alvorlig sygdom (kræft), og prøve at leve livet selv om Cecilie er meget syg.

Den anden er "to ryk og en aflevering" Bogen indeholder tyve noveller om mænd. Mange af dem foregår på fodboldbanen, nogle i kiosken, i busskuret men de fleste med en øl i hånden og sammen med vennerne.

# data[].attributes.body
Alle har deres egen identitet, det du gør, siger, tænker er med til at "lave" din identitet.
Sådan som du klæder dig, ser ud, og hvilken kropstype er med til at "lave" din identitet.
Alle har deres egen identitet selv om der er RIGTIG mange som prøver at være en de ikke er, fordi de tror at "den ene person er definitionen af smuk, tynd eller what ever.
Alle skal være dem selv, så har man sig helt egen identitet.

# data[].attributes.body
- At føle sig udenfor
- At føle man er for tyk/tynd, høj/lav, smal/bred osv.
- Druk
- Røgning
- Stoffer
- Ikke smuk nok
- Ikke rig nok
- Man må ikke skille sig ud
- forældre der er syge
- osv.

# data[].attributes.headline
Alle de uddrag vi har læst og derefter analyseret

# data[].attributes.subject
Alle de uddrag vi har læst og derefter analyseret

# data[].attributes.body
Hvilken type?;
https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7B4CA50E08-5A17-4A71-8836-E704240FF475%7D&file=Billederne.docx&action=default&mobileredirect=true

Catwalk;
1. https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7BDCCE7EFF-818B-4094-BD96-D15182E71476%7D&file=Catwalk.docx&action=default&mobileredirect=true
2. https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7BB40626E6-C29E-49DE-82EF-AD652FCE6903%7D&file=Catwalk%202.docx&action=default&mobileredirect=true
3. https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7BF68C4A8E-1C2D-4CAF-A177-8654E26A73BA%7D&file=Catwalk%203.docx&action=default&mobileredirect=true

Jomfruen; https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7B5665EA35-1761-4151-97BF-4000641720C3%7D&file=Jomfruen.docx&action=default&mobileredirect=true

Patienten;
1. https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7B84483AB5-3B70-4A3A-949D-9C745760F94F%7D&file=Patienten.docx&action=default&mobileredirect=true
2. https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7B7117DFFC-8972-4E1F-827A-D1A8901604EF%7D&file=Patienten%202.docx&action=default&mobileredirect=true

# data[].attributes.body
Bogtrailer;

Worddokument;
1. https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7B83166A09-7AA2-40B0-ABDE-F08516187098%7D&file=Arangutang.docx&action=default&mobileredirect=true
2. https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7B58D7E743-2878-449F-8939-D64C888CDB27%7D&file=Arangutang%202.docx&action=default&mobileredirect=true

# data[].attributes.body
Vigtige begivenheder i 2017; https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7B57A89889-E940-4674-AB14-70A71C2504DB%7D&file=Vigtige%20begivenheder%20i%202017.docx&action=default&mobileredirect=true

Nytårstaler analyse; https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7BEDFCF03D-D076-423F-8385-E9A9F4E321FC%7D&file=Nyt%C3%A5rstale.docx&action=default&mobileredirect=true

Min egen nytårstale; https://ltkedu-my.sharepoint.com/:w:/r/personal/ceci161g_ltkedu_dk/_layouts/15/Doc.aspx?sourcedoc=%7BEDFCF03D-D076-423F-8385-E9A9F4E321FC%7D&file=Nyt%C3%A5rstale.docx&action=default&mobileredirect=true

# data[].attributes.body
"Retorik" er græsk. Det betyder "veltalenhed" eller "talekunst". Retorik handler om overbevisende sprogbrug i skrift og tale.
Retorik handler om at udtrykke sig og argumentere klart og tydeligt i både kropssprog og tale.
Mange ved det faktisk ikke men politikere bruger retorik, når de vil have folk til at stemme på sig, præster bruger det, når de prædiker, jurister bruger det i retssalen og læreren i undervisningen.

# data[].attributes.body
Der er tre appelformer; Logos, Etos og Patos.
Logos er et Fornuftsargument, dvs at det der bliver skrevet skal være fornuftigt.
Etos er et tillidsargument, dsv at læseren skal have tillid eller tro på det der bliver skrevet.
Patos er et følelsesargument, dsv at det der bliver skrevet skal kunne frembringe følelser hos læseren.