# data[].attributes.body
1. det att tåla sådant man egentligen ogillar, att stå ut och acceptera att alla är olika

2. känna tolerans = att tolerera = att tycka det är okej, respektera att alla inte är som jag själv. Kunna anpassa sig.

# data[].attributes.headline
2. VI HÖGLÄSER OCH SAMTALAR OM RASISM, om diskriminering av romer i svensk historia, och om fördomar.

# data[].attributes.subject
2. VI HÖGLÄSER OCH SAMTALAR OM RASISM, om diskriminering av romer i svensk historia, och om fördomar.

# data[].attributes.body
5768 visningar på Youtube

# data[].attributes.attachment_link.title
5768 visningar på Youtube av Ralf Novák-Rosengren, Anita Santesson (Pocket)

# data[].attributes.attachment_link.description
Att sjunga är det bästa Rosita vet! Men det är mest något hon drömmer om. I vanliga fall försöker hon att inte synas, inte höras, inte märkas i skolan. Hon hör till de resande, ett folk som enligt vissa inte finns alls och som enligt andra inte är värt något.

# data[].attributes.body
1. https://www.metro.se/artikel/s%C3%A5-h%C3%A4r-kan-det-vara-att-ha-dyslexi-testa-victors-simulator-xr

2. ÅSSÅ HAR JAG DYSLEXI https://urskola.se/Produkter/174300-Assa-har-jag-dyslexi-Tro-inte-att-du-ar-dum

# data[].attributes.body
bestämning av tillstånd; dvs man fungerar som alla andra utom när man utsätts för något som man har svårt för.
Jämför med allergi!

# data[].attributes.body
http://attention.se/npf/sprakstorning/
1. Se filmen
2. Läs texten
3. Sammanfatta och återberätta: - hur tror du att du skulle känna om du hade svårt att göra dig förstådd?
- hur kan du som klasskompis stötta någon i klassen som har en språkstöring? Minst tre förslag. EPA, cirklar / Mina ord - Dina ord

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vid språkstörning är personens språkförmåga påtagligt nedsatt. Språkstörningen kan kvarstå under skolåren och ända upp i vuxen ålder.

Se Attentions film som handlar om hur det är att ha en språkstörning:

Personer med språkstörning kan trots en bra hörsel behöva stöd att förstå och tolka språklig information. Både språkproduktion och språkförståelse kan vara påverkad. Språkstörning kan anges i olika grader från lätt till mycket grav. En grav språkstörning innebär omfattande svårigheter att förstå och/eller göra sig förstådd.

Språkstörning kan förekomma med andra funktionsnedsättningar, men definieras av att det är personens mest framträdande funktionsnedsättning. Vid flerspråkighet uppträder en språkstörning i båda språken.

En språkstörning kan påverka olika områden

Förmåga att motta och hantera språkljud samt uttal, fonologi

Gäller språkljud och hur de kombineras, talets rytm och melodi. Fonologisk förståelse kan gälla förmågan att skilja mellan olika språkljud eller att dela upp ett ords ljuddelar.

Ordförståelse och ordproduktion, semantik

Gäller ordets betydelse och framplockning av ord. Semantisk förståelse innebär bland annat att kunna koppla en viss sträng av språkljud till en bestämd betydelse och att känna igen ord och relatera till överordnade begrepp.

Språkförståelse och språkproduktion på satsnivå, grammatik

Gäller ordböjning, småord och satsbyggnad. Grammatisk förståelse är att kunna tolka svåra meningar, till exempel satser med omvänd ordföljd eller bisatser.

Situationsanpassad språkförmåga, pragmatik

Den pragmatiska språkförmågan handlar om att kunna anpassa sin språkanvändning till situationen. Till exempel genom att hålla en röd tråd när man berättar, att växla repliker på ett smidigt sätt, att ge lagom mycket information, att kunna forma en serie yttranden till en sammanhängande enhet och att förstå det underförstådda i språket. Här ingår även blickbeteende, gester och mimik.

Språkligt arbetsminne

Även tillräckligt språkligt arbetsminne är sannolikt en kritisk faktor för språkinlärning, det vill säga förmåga att i stunden hinna behålla och bearbeta den språkliga information man hör.

Texten är tagen från:
www.spsm.se/sv/Stod-i-skolan/Funktionsnedsattningar/Sprakstorning/

# data[].attributes.attachment_link.description
Vid språkstörning är personens språkförmåga påtagligt nedsatt. Språkstörningen kan kvarstå under skolåren och ända upp i vuxen ålder. Se Attentions film som handlar om hur det är att ha en språkstörning: Personer med språkstörning kan trots en bra hörsel behöva stöd att förstå och tolka språklig information.

# data[].attributes.body
1. http://www.lul.se/sv/Kampanjwebbar/Infoteket/Funktionsnedsattningar/Lattlasta-faktablad1/Vad-ar-adhdadd---Lattlast/
2. Se filmen och sammanfatta vad du sett.
3. Känner du någon som har adhd?
4. Vilket klassrumsklimat kan hjälpa någon med adhd?
5. Om det finns en medicin som kan hjälpa, ska man ta den då? Varför eller varför inte?
6. kognitionssimulatorn
ADHD i klassrummet
https://www.mrshyper.se/kognitionssimulatorn/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alla kan ha svårt att fokusera, sitta stilla och kontrollera impulser ibland, särskilt vid trötthet och stress. Men för en del barn, ungdomar och vuxna är problemen ständigt närvarande och påverkar allvarligt sättet att fungera i vardagen. Då kan det vara berättigat att tala om diagnosen ADHD.

Se vår film om ADHD, där barn berättar om sin egen diagnos:

Kärnsymptomen vid ADHD (Attention Deficit Hyperactivity Disorder) är svårigheter med uppmärksamhet, impulskontroll och överaktivitet. Symtomen kan förekomma var för sig eller i kombination med varandra. ADHD är en vanlig funktionsnedsättning, ca fem procent av alla barn har ADHD och problemen finns ofta kvar i vuxen ålder.

ADHD, ADD och DAMP

ADHD är ett samlingsnamn som omfattar ADD och DAMP.

ADD är ADHD utan hyperaktivitet, med tyngdpunkt på uppmärksamhetsproblem.

DAMP är ADHD i kombination med DCD (Developmental Coordination Disorder). DCD kännetecknas av stora motorikproblem och ibland perceptionsproblem.

Personer med ADHD har ofta även andra neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som till exempel Tourette, Asperger eller Tvångssyndrom. Det är också vanligt med inlärningssvårigheter och läs- och skrivsvårigheter.

Hur märker du att du har ADHD?

ADHD yttrar sig på olika sätt hos olika individer och under olika tidpunkter i livet. Svårighetsgraden och typen av problem varierar från person till person, här kan du läsa om några av de vanliga kärnsymptomen.

Uppmärksamhetsproblem

Kan visa sig genom till exempel koncentrationssvårigheter, slarvighet, glömskhet och lättstördhet. Många blir lätt uttråkade och har svårt att slutföra saker som de inte är väldigt intresserade av.

Impulsivitet

Kan visa sig genom starka och svårkontrollerade känsloreaktioner, dålig förmåga att lyssna på andra och svårigheter att hantera ostrukturerade situationer som kräver reflektion och eftertanke. Hos en del leder impulsiviteten även till motorisk klumpighet.

Överaktivitet

Handlar egentligen om svårigheter med att reglera aktivitetsnivån efter det man gör, så att den antingen är för låg eller för hög. Svårigheter att varva ner och sitta still kan varvas med extrem passivitet och utmattning. Överaktiviteten hos barn är ofta fysisk, hos vuxna visar den sig bland annat genom påtaglig rastlöshet och sömnproblem.

En del personer med ADHD har bara ett av kärnsymtomen medan andra har flera. Personer med DAMP (ADHD+DCD) har dessutom problem med motorikkontroll och ibland perception. Hos personer med ADD saknas överaktiviteten helt. De har snarare lägre aktivitetsnivå än normalt.

Diagnostisering av ADHD

Utredning

För att avgöra om en person har ADHD görs en noggrann utredning av psykolog, läkare och om det gäller ett barn även en pedagog. Ibland medverkar även andra yrkesgrupper, som logopeder, sjukgymnaster eller arbetsterapeuter.

Utredningen består av medicinsk undersökning, tester samt intervjuer med personen som utreds och anhöriga. Om det gäller ett barn intervjuas även förskole- eller skolpersonal. Diagnostiseringen av vuxna kräver att man bedömer både den aktuella situationen och symtom under uppväxten. Det främsta syftet med utredningen och diagnostiseringen är att skapa förståelse för personens förutsättningar och på så sätt lägga grunden för ett lämpligt bemötande från omgivningen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla kan ha svårt att fokusera, sitta stilla och kontrollera impulser ibland, särskilt vid trötthet och stress. Men för en del barn, ungdomar och vuxna är problemen ständigt närvarande och påverkar allvarligt sättet att fungera i vardagen. Då kan det vara berättigat att tala om diagnosen ADHD.

# data[].attributes.body
http://www.lul.se/sv/Kampanjwebbar/Infoteket/Funktionsnedsattningar/Lattlasta-faktablad1/Vad-ar-Aspergers-syndrom---Lattlast/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Diagnosen Aspergers syndrom har sedan 2015 tagits bort som separat diagnos ur diagnosmanualen DSM-5. Aspergers Syndrom ingår numera i den övergripande diagnosen ASD (Autism Spectrum Disorder).

Se vår film om ASD, där barn berättar om sin egen diagnos:

ASD - Nytt samlingsbegrepp för olika autismdiagnoser

Under flera år har det pågått arbete med att revidera diagnosmanualen DSM-5. Det har pågått många diskussioner kring vilka begrepp eller benämningar som ska gälla. Forskare har funnit att det inte finns vetenskapligt stöd för att de autismdiagnoser som finns idag, verkligen är olika tillstånd/diagnoser. Istället tänker man nu att det rör sig om samma svårigheter och att allt ryms inom begreppet Autism, men att olika individer fungerar olika inom detta spektrum. När samlingsdiagnosen ASD ställs så ska följande alltid specificeras:

Om diagnosen är med eller utan samtidig intellektuell funktionsnedsättning.

Om diagnosen är med eller utan samtidig nedsatt språklig förmåga.

Om diagnosen är förenad med känt medicinskt eller genetiskt tillstånd eller känd miljöfaktor.

Om diagnosen är förenad med annan utvecklingsrelaterad funktionsavvikelse - såsom psykisk ohälsa eller beteendestörning.

Även om Aspergers syndrom försvinner i och med diagnosmanualen DSM-5, så kommer de som redan fått diagnosen att behålla den. Därför kommer Attention den närmsta tiden använda sig av det dubbla begreppet ASD/Aspergers syndrom.

Symptom på ASD/Aspergers syndrom

ASD/Aspergers syndrom innebär att man har varaktiga brister i förmågan till social kommunikation och interaktion i ett flertal olika sammanhang. Diagnosen innebär också att man ofta har begränsade repetitiva mönster i beteende, intressen eller aktiviteter. Det kan ta sig uttryck i oflexibel fixering i rutiner och starkt begränsade intressen. Det är också vanligt att personer med ASD/Aspergers syndrom är känsliga för olika sinnesintryck - såsom ljud, ljus, lukt och beröring. Symptomen för ASD/Aspergers syndrom - och graden av symptom - varierar från individ till individ, men typiska egenskaper hos personer med diagnosen kan vara:

Svårigheter i kontakten med andra människor

Specialintressen som kan uppta stor del av uppmärksamhet och tid

Svårigheter att förstå och använda språket i kommunikationen med andra

Bristande motorik

Lätt att hamna i tvingande rutiner eller handlingar

Säregna eller ovanliga sinnesintryck

Många är ovanligt stresskänsliga, psykiskt sårbara och har en tendens att utveckla psykiatriska symptom. Det kan vara ångest, ångestattacker, tvångstankar/tvångshandlingar, depressioner eller fobier. Men ASD/Aspergers Syndrom innebär inte bara problem. I rätt miljö kan många av de egenskaper som är vanliga hos personer med diagnosen vara en tillgång. Till exempel stor uthållighet och ovanligt god koncentrationsförmåga

Diagnostisering

En utredning görs på en psykiatrisk mottagning och består i huvudsak av två delar - samtal och neuropsykiatrisk undersökning. Genom samtal tar den som gör utredningen reda på hur personen fungerat från barndomen och framåt, för att se om den har de svårigheter som är typiska för ASD/Aspergers syndrom. Efter det görs en neuropsykiatrisk undersökning med tester för att bland annat kartlägga intellektuell förmåga, omvärldsuppfattning och problemlösningsförmåga.

# data[].attributes.attachment_link.title
ASD/Aspergers syndrom - Riksförbundet Attention

# data[].attributes.attachment_link.description
Diagnosen Aspergers syndrom har sedan 2015 tagits bort som separat diagnos ur diagnosmanualen DSM-5. Aspergers Syndrom ingår numera i den övergripande diagnosen ASD (Autism Spectrum Disorder). Se vår film om ASD, där barn berättar om sin egen diagnos: Under flera år har det pågått arbete med att revidera diagnosmanualen DSM-5.