# data[].attributes.headline
Dag 1: Valgfrit uddannelsesspecifikt fag (VUF): UNDERSTØTTENDE UNDERVISNINGUnderstøttende undervisning er læringsaktiviteter, som ligger udover folkeskolens faste fag og emner. Aktiviteterne i understøttende undervisning skal: •	understøtte den faglige undervisning og/ eller •	styrke eleverne personligt med læringsparathed, sociale kompetencer, alsidig udvikling, motivation og trivsel. Trivsel er udtryk for et velbefindende, der giver det enkelte menneske følelsen af overskud, gåpåmod, handlekraft og glæde ved livet. Begrebet anvendes hyppigt i vurderingen af børns udvikling, af ældres sociale tilstand.Eleverne får i understøttende undervisning mulighed for faglig fordybelse og for at arbejde bredt med deres evner og interesser.•	Hvad er formålet med understøttende undervisning?Den understøttende undervisning bidrager til, at eleverne får mulighed for at lære på forskellige måder, med en høj grad af kobling mellem teori og praksis Understøttende undervisning skal spille sammen med og støtte op om undervisningen i forhold til at realisere folkeskolens formål og Fælles Mål for folkeskolens fag og emner ved at give eleverne tid til at afprøve, træne, fordybe sig og repetere de færdigheder og kompetencer, de tilegner sig i undervisningen i fagene.Formålet med understøttende undervisning Understøttende undervisning ligger ud over undervisning i fagene. Tiden til understøttende undervisning skal bruges til at supplere og understøtte undervisning i fagene ved at give eleverne mulighed for at afprøve, træne og udvikle de færdigheder og kompetencer, de får i den fagopdelte undervisning. Indhold Den understøttende undervisning kan anvendes bredt. Den kan have både et direkte fagrelateret indhold, som eksempelvis • de obligatoriske emner • lektiehjælp til daglige lektier eller større afleveringsopgaver og et bredere sigte, som eksempelvis opgaver, der skal styrke elevernes • læringsparathed • sociale kompetencer • alsidige udvikling • motivation og trivsel (fysisk og psykisk) • klassefælleskab eller den kan bruges til besøg på virksomheder, ungdomsuddannelser og lignende. Der er ikke selvstændige mål for den understøttende undervisning. Aktiviteterne i den understøttende undervisning skal understøtte folkeskolens formål generelt og målene for de enkelte fag.•	Hvordan bliver det tilrettelagt på skolerne?Det er skolelederens ansvar at sikre sammenhæng mellem undervisningen i fagene og den understøttende undervisning. Sammenhængen skal først og fremmest sikres mellem det faglige indhold i undervisningen i fagene og den understøttende undervisning. Men der skal også være sammenhæng mellem undervisning i fag og understøttende undervisning for så vidt angår elevernes trivsel og alsidige udvikling m.v.Både lærere, pædagoger og andet undervisende personale kan stå for den understøttende undervisning. Der kan også i begrænset omfang anvendes gæstelærere eller eksterne undervisere som led i den åbne skole med en særlig viden om emnerne til at undervise i understøttende undervisningDet er lærerens opgave at sikre sammenhæng mellem læringsmål og undervisningen, og at undervisningen i såvel fag som inden for tiden til den understøttende undervisning leder frem mod de faglige mål for fag og klassetrin. Det er således lærere, der i planlægningen og tilrettelæggelsen af de understøttende undervisningsopgaver, skal sikre sammenhæng med undervisningen i fagene. Planlægningen af den understøttende undervisning foretages i et samarbejde med de pædagoger eller andet relevant personale, der bistår eller gennemfører de planlagte læringsaktiviteter. Således bruges de kvalifikationer, som pædagoger og andre relevante medarbejdere kan bidrage med i den understøttende undervisning, også i forbindelse med planlægningen.•	Hvorfor skal skolerne udbyder understøttende undervisning?At skabe et støttende og forståeligt læringsmiljø er særligt vigtigt, når diskussionsaktiviteter beskæftiger sig med følsomme spørgsmål i forhold til mental sundhed og velvære. For at sikre et sikkert og engagerende læringsmiljø for eleverne er det vigtigt for lærerne at: 	samarbejde med eleverne om at udvikle en gruppe aftale, der fastsætter parametrene for diskussioner i klassen 	reflektere over deres egen rolle i diskussioner - fungerer som faciliteter for samtalen for at bidrage til at generere mange synspunkter 	værdi alle student bidrag og gøre dette kendt 	brug en række spørgsmålstegn teknikker, der åbner diskussion snarere end at forsøge at komme til et hurtigt rigtigt svar	genkende, at nogle studerende måske ikke føler sig trygge deling	undersøge, hvordan man kan håndtere dette, f.eks. ved at tænke, parre, dele aktiviteter	undersøger måder at sikre, at alle elever får mulighed for at tale, som f.eks. brug af talekort.•	Finde eksempler på det gode forløb1.	Arbejde med sociale kompetencer og trivselUnderstøttende undervisning kan anvendes til at arbejde med elevernes sociale kompetencer, alsidige udvikling, motivation og trivsel. Dette kan være indsatser i forhold til at styrke klassefællesskabet, udvikle den enkelte elevs kompetencer til at indgå konstruktivt i samspil med andre eller til at skabe sociale relationer på tværs af klassetrin fx ved elev til elev aktiviteter.2.	Motion og bevægelseMotion og bevægelse kan både lægges som en del af undervisningen i fagene og i den understøttende undervisning. Undervisning i fx idræt kan tælles med i kravet om de i gennemsnit 45 minutters bevægelse, hvorefter den resterende tid kan lægges i tiden til understøttende undervisning eller i den øvrige undervisning i fagene. Bevægelse kan indgå som et understøttende element i form af hjerne breaks (korte bevægelsespauser, som nemt og hurtigt kan give øget koncentration og energi i en længere skoledag). Bevægelse kan også integreres i undervisningen i fagene, hvor eleverne skal ”lære med kroppen”, eller som aktiviteter i samarbejde.3.	Lektiehjælp og faglig fordybelseLektiehjælp og faglig fordybelse skal indgå i den understøttende undervisning, så længe lektiehjælp og faglig fordybelse er frivilligt at deltage i.4.	 Klassens tidUnderstøttende undervisning kan anvendes til at styrke elevernes almene dannelse og forudsætninger for at indgå i klassens og skolens fællesskab. Det kan også være aktiviteter i forbindelse med klassens interne relationer, elevrådsarbejde eller lignende.5.	Supplerende undervisningDen supplerende undervisning kan lægges inden for den understøttende undervisning. Hvis forældrene afslår tilbuddet som supplerende undervisning, skal eleven have tilbud om anden undervisning i tiden til understøttende undervisning.•	Hvilke muligheder er der for dig som pædagog assistent for at varetage understøttende undervisning?På uvm.dk står at: ”Pædagogernes kompetencer kan for eksempel være særlig relevante, når eleverne har aktiviteter, der vedrører deres alsidige udvikling og trivsel, mens det er lærerne, der skal sikre sammenhæng til den undervisning, der finder sted i de forskellige fag. I indskolingen bliver den understøttende undervisning varetaget af pædagoger i samarbejde med lærerne. På 4.-9. årgang varetages den af klassernes kendte lærere.”Jeg har som pædagogisk assistent mulighed for at tage mig af understøttende undervisning på forskellige måder. Jeg kan fx Jeg som pædagogisk assistent kan justere aktiviteter, som styrker børns social kompetence og psykisk og trivsel. De respekterer til andres mening og har empati med andre mennesker. De tror på sig selv og deltager i socialt og har relation med andre. Når vi skaber trivsel i børns klasse, hjælper vi til deres koncentration og lærings udvikling.Kilder: •	https://www.emu.dk/modul/hvad-er-underst%C3%B8ttende-undervisning•	https://uvm.dk/folkeskolen/laering-og-laeringsmiljoe/understoettende-undervisning Dag 2: uro i klasse - konflikter•	Hvordan vil du arbejde med at styrke trivslen blandet børnene i 3.U?Jeg vil skabe fællesskab og social kompetence i klassen, ro i timerne og en følelse af, at hjælpe og at støtte. Så er der en god chance for, at eleverne i 3. U for at udgå konflikten op til ulven sprog.- Børn, der trives, er også dem, der lærer mest. Dem, der trives, har mod på at være åbne, stille spørgsmål og lytter bedre efter. De tager mere imod undervisningen og har et stærkere fundament for at lære. God trivsel i klassen vigtig, for at de kan lære noget.Undersøgelsen viser, at børn, der oplever skolen som lærerig, også i højere grad oplever at have flere venner, og at det er rart at gå i skole. Børnenes oplevelse af social trivsel og læring går hånd i hånd, er vigtig viden forud for en stor reform af folkeskolen.Læring og trivsel går hånd i hånd, Langt de fleste børn i udskolingen mener, at de lærer mere, hvis der er god stemning i klassen. •	Hvilke redskaber vil du anvende i konfliktløsning? •	Selvfølgelig der er konflikt hele tiden og det er godt på anden måde for at man mørke hvordan anden har det hvis jeg gør noget forkert ved anden. Hvordan skulle jeg gøre det? Som jeg har oplevet eller har selv set på min praktik plads hvor, børnene var delt op gruppe leger hvor lærerne eller en pædagog eller børn skal selv vælge eller bestemme den først navn, dem blev skrevet først de har chance for at bestemme hvem det vil lege med. Jeg vil gøre det samme. Hver gang efter frikvarter pause vi fik til at vide hvordan det gik og kunne høre på forskellige tilbagemelding fx; dem som gik godt eller dem har haft konflikter og vi fundet løsning til det. •	Hvis jeg starter med pigernes problem, de kan ikke være flere i en leg, kommer der nogle og spørger om de må være med bliver der sagt nej, de driller hinanden, vi kan kun være to osv. Vi ville som et tiltag lave noget hygge hvor vi alle er sammen og har det hyggeligt. Her viser vi pigerne at man godt kan være flere sammen uden at der skal opstå problemer og konflikter. •	Drengene har problemer med at dele fodboldbanen og holder andre ude fordi de ikke er gode til fodbold. Her skal vi vise drengene at det ikke er en konkurrence at spille fodbold i frikvartererne. Alle gør deres bedste og ikke alle kan være gode til det samme. Man kan godt have det sjovt uden at det skal handle om at vinde, og drengen her bliver ikke bedre til fodbold jo mere han bliver ekskluderet til fodbold i frikvartererne.•	Aktiviteten kunne være fx ser en film om Otto med forskellige serie; en god ven, plads til alle og bagefter vi svar på forskellige spørgsmål. Fx hvad handlede film om? - Hemmeligt brev, hvori der ligger en skriftlig om opgave og brevet må ikke åbnes før eleven er hjemme. Her jeg samarbejde med deres forældre om at hjælpe deres børn med var der stå i brevet og hjælpe dem med svar på spørgsmålet. Fx-hvem kalder du en god ven?-hvad blev gjord for dig og hvad har du gjort for gør dig glad?-hvad gør dig ked af det? Og andre opgave om følelser.Efterfølgende snakker vi fælles om svarene, at brevet afleveres og hvilken følelser de har.Her udover vi havde et programme fra universitet som hedder fri for mobberi, som jeg har selv brugt i speciel klasse. Her over vi kigget på forskellige film, og her børnene har givet massage på hinanden. Jeg har selv gjorde til dem som manglede en partner.•	Hvordan vil du arbejde med trivsel? Forklar hvorfor din ind indsats i f.t. trivsel er så vigtigt?Jeg vil i det følgende fremlægge mine ideer vedrørende tiltag, faktorer og forhold, som virke fremmende på børnenes trivsel. Jeg antager, at er barn, som trives, også har lyst til udvikle og udfolde sig.De teorier og metoder, KRAP består af, har jeg udvalgt, fordi de efter min vurdering fremmer faktorer, som øger børnenes eller menneskers trivsel. Faktorerne er;•	At opleve anerkendelse, at blive set og hørt•	At kunne finde mening og sammenhænge i sit liv•	At kunne styre sig selv og sit liv, at være selvforvaltende•	At hav mål i sit liv, at hav en retning at bevæge sig i. •	Kilder: https://skoleelever.dk/radgivning/radgivningsomrader/159-trivsel-i-klassen?gclid=EAIaIQobChMIlI2MuP6D2AIVrBXTCh0txg_IEAAYAiAAEgJGHPD_BwEhttp://www.trivselshaandbogen.dk/0-3-klasse/3-klasse.Dag 3: læringsrum og faglig understøttelse Børns læring foregår i alle hverdagslivets kontekster og områder. Det derfor nødvendigt og produktivt at betragte dagtilbuddet som et læringsmiljø, hvor hverdagslivet i sin omfattende helhed tænkes med som ramme for børnenes læring og læreprocesser. Hvilket betyder, at det er vigtigt at rette fokus mod børnenes samlede liv og hverdag, og ikke alene på de pædagogiske aktiviteter. Hvilket for daginstitutioners vedkommende vil sige på både de pædagogiske aktiviteter, leg og børnekultur samt pædagogiske rutiner, som en stor del af hverdagslivet i institutionerne er spundet op omkring, og som udgør en væsentlig og betydningsfuld del af børnenes liv og læring (Vygotskij, 1982). Der er endvidere nogle forhold omkring småbørns læring og læreprocesser der stiller sig i særlig skærpet grad, og er vigtige at have øje for. Begrebet pædagogiske aktiviteter anvendes om og som en samlebetegnelse for det, det pædagogiske personale organiserer og gennemfører for og med børnene; ture, projekter, emnearbejder, forskellige skabende og/eller fysiske aktiviteter: Dét der traditionelt har været forstået som pædagogikken. Begreberne leg og børnekultur anvendes om og som en samlebetegnelse for børnenes selvorganiserede leg og kultur, om det liv, der udfolder og udspiller sig hos og mellem børnene i institutionen, og opererer ud fra, at det enkelte barns position, mestringsstrategier og deltagelsesmuligheder i denne kultur og i disse fællesskaber har stor betydning for barnets læring, og hvordan barnet har det og fungerer i sit liv. At de indbyrdes relationer, venskabs- og kammeratskabsdannelser og deltagelsesmuligheder i legen har en meget væsentlig betydning for børnene, og at børnekulturen udgør et helt centralt lærings- og hverdagslivsrum set fra børnenes perspektiv, I den selvorganiserede leg står børnenes egen udforskning og afprøvning af sig selv, de relationer de indgår i og verden centralt. Begrebet pædagogiske rutiner anvendes om og som en samlebetegnelse for de forskellige funktioner og daglige gøremål, der knytter sig til varetagelsen af institutionens funktioner i forhold til børnenes grundlæggende behov for søvn, mad, hygiejne, påklædning osv., som udgør en omfattende del af hverdagslivet og pædagogikken. Der foregår pædagogik og læring i garderoben, ved de daglige måltider, på badeværelset når børnene skal vaske hænder, have skiftet ble, gøres putteklar eller på toilettet, puttes og i forbindelse med børnenes ankomst og henholdsvis modtagelse i dagtilbuddet, og afsked med forældrene om morgenen og det modsatte om eftermiddagen i forbindelse med hentning af børnene: Garderobepædagogikken, måltidspædagogikken, badeværelsespædagogikken, modtagelsespædagogikken etc. I dette forskningsprojekt er genstanden de pædagogiske rutiner i dagtilbud, og det læringspotentiale, der ligger i disse for børnene.Hvordan kan jeg arbejde med emnet, så det er en læring ud over de 120 ord. F.eks. æstetetisk eller social læring?Som jeg har skrevet før, det har jeg lært noget fra min sidste praktik da jeg har selv var deltagene i UUV timer. Jeg vil bruge det som læring af det 120 ord som vi har gjord. Fx jeg vil lave forskellig spiller som fx UNO med 120 ord, her hvor eleverne hver gang de sætter et kort på når de er deres tur, læser de ord op og hvis en af dem går i stå, kan de få hjælp fra legegruppe eller en voksen. Andet spil er vend op spil kort og rutiner er det samme hvor børnene læser op ordnerne. Vild kat spil hvor man sige hvad hedder det billeder på kort. Her over vil jeg bruger min teori som Vygostkys hvor børnene afspille eller sammenspil med ændre gennem leger. Og hvis det noget med krop og bevægelse med 120 ord, jeg vil brug stikbold fx hvis det er en som er døde skal henviser til mig og få opgave fx et ord som starter med deres først bogstaver navn. Fx Catherine = Certifikat og indtil videre.Hvordan kan jeg fremme motivationen, så det ikke bliver opfattet som lektier?Jeg vil gøre det samme som jeg har skrevet ovenfor. Hvor børnene lære gennem leg og samarbejde.Hvilke læringsrum kan jeg skabe for at tilgodeses de læringsstile?	Positive følelser (det genererer en selvforstærkende spiral af hjerne power succes og selvværd).	Engagement	Relationer	Mening	At lykkes Naturen fordi det kan blive brugt til et godt læringsrum med læring om naturen og årstider. Man kan også lave mad på bål og læringen om mad og madvarer i forhold til det er mad på bål. 	Stillerum, et rum hvor der er stille og hyggeligt, måske lidt dæmpet lys. Gøre det lidt hjemligt til dem det har brug for ro. Her kunne man sidde og tegne eller slappe af. 	Sanserum til at stimulere børnenes sanser. Et rum med forskelligt underlag, forskellige ting du kan rører ved som føle på forskellige måder. 	Spillerum med diverse spil, brætspil. 	Drengerum med digitale medier, playstation og wii. Hvor man kan være dreng og kun være sammen med drengene.	Pigerum med dukker, slotte, barbie og alt hvad piger kan lide. 	Læserum med hyggelig siddepladser hvor man også sidder behageligt. Og der er ro til at fordybe og koncentrere sig. Hvilke nye muligheder ser du for dig som pædagogisk assistent for at varetage understøttende undervisning?Jeg som pædagogisk assistent kan justere aktiviteter, som styrker børns social kompetence og psykisk og trivsel. De respekterer til andres mening og har empatisk med andre mennesker. De tror på sig selv og deltager i socialt og har relation med andre. Når vi skaber trivsel i børns klasse, hjælper vi til deres koncentration og læring udvikling.

# data[].attributes.subject
Dag 1: Valgfrit uddannelsesspecifikt fag (VUF): UNDERSTØTTENDE UNDERVISNINGUnderstøttende undervisning er læringsaktiviteter, som ligger udover folkeskolens faste fag og emner. Aktiviteterne i understøttende undervisning skal: •	understøtte den faglige undervisning og/ eller •	styrke eleverne personligt med læringsparathed, sociale kompetencer, alsidig udvikling, motivation og trivsel. Trivsel er udtryk for et velbefindende, der giver det enkelte menneske følelsen af overskud, gåpåmod, handlekraft og glæde ved livet. Begrebet anvendes hyppigt i vurderingen af børns udvikling, af ældres sociale tilstand.Eleverne får i understøttende undervisning mulighed for faglig fordybelse og for at arbejde bredt med deres evner og interesser.•	Hvad er formålet med understøttende undervisning?Den understøttende undervisning bidrager til, at eleverne får mulighed for at lære på forskellige måder, med en høj grad af kobling mellem teori og praksis Understøttende undervisning skal spille sammen med og støtte op om undervisningen i forhold til at realisere folkeskolens formål og Fælles Mål for folkeskolens fag og emner ved at give eleverne tid til at afprøve, træne, fordybe sig og repetere de færdigheder og kompetencer, de tilegner sig i undervisningen i fagene.Formålet med understøttende undervisning Understøttende undervisning ligger ud over undervisning i fagene. Tiden til understøttende undervisning skal bruges til at supplere og understøtte undervisning i fagene ved at give eleverne mulighed for at afprøve, træne og udvikle de færdigheder og kompetencer, de får i den fagopdelte undervisning. Indhold Den understøttende undervisning kan anvendes bredt. Den kan have både et direkte fagrelateret indhold, som eksempelvis • de obligatoriske emner • lektiehjælp til daglige lektier eller større afleveringsopgaver og et bredere sigte, som eksempelvis opgaver, der skal styrke elevernes • læringsparathed • sociale kompetencer • alsidige udvikling • motivation og trivsel (fysisk og psykisk) • klassefælleskab eller den kan bruges til besøg på virksomheder, ungdomsuddannelser og lignende. Der er ikke selvstændige mål for den understøttende undervisning. Aktiviteterne i den understøttende undervisning skal understøtte folkeskolens formål generelt og målene for de enkelte fag.•	Hvordan bliver det tilrettelagt på skolerne?Det er skolelederens ansvar at sikre sammenhæng mellem undervisningen i fagene og den understøttende undervisning. Sammenhængen skal først og fremmest sikres mellem det faglige indhold i undervisningen i fagene og den understøttende undervisning. Men der skal også være sammenhæng mellem undervisning i fag og understøttende undervisning for så vidt angår elevernes trivsel og alsidige udvikling m.v.Både lærere, pædagoger og andet undervisende personale kan stå for den understøttende undervisning. Der kan også i begrænset omfang anvendes gæstelærere eller eksterne undervisere som led i den åbne skole med en særlig viden om emnerne til at undervise i understøttende undervisningDet er lærerens opgave at sikre sammenhæng mellem læringsmål og undervisningen, og at undervisningen i såvel fag som inden for tiden til den understøttende undervisning leder frem mod de faglige mål for fag og klassetrin. Det er således lærere, der i planlægningen og tilrettelæggelsen af de understøttende undervisningsopgaver, skal sikre sammenhæng med undervisningen i fagene. Planlægningen af den understøttende undervisning foretages i et samarbejde med de pædagoger eller andet relevant personale, der bistår eller gennemfører de planlagte læringsaktiviteter. Således bruges de kvalifikationer, som pædagoger og andre relevante medarbejdere kan bidrage med i den understøttende undervisning, også i forbindelse med planlægningen.•	Hvorfor skal skolerne udbyder understøttende undervisning?At skabe et støttende og forståeligt læringsmiljø er særligt vigtigt, når diskussionsaktiviteter beskæftiger sig med følsomme spørgsmål i forhold til mental sundhed og velvære. For at sikre et sikkert og engagerende læringsmiljø for eleverne er det vigtigt for lærerne at: 	samarbejde med eleverne om at udvikle en gruppe aftale, der fastsætter parametrene for diskussioner i klassen 	reflektere over deres egen rolle i diskussioner - fungerer som faciliteter for samtalen for at bidrage til at generere mange synspunkter 	værdi alle student bidrag og gøre dette kendt 	brug en række spørgsmålstegn teknikker, der åbner diskussion snarere end at forsøge at komme til et hurtigt rigtigt svar	genkende, at nogle studerende måske ikke føler sig trygge deling	undersøge, hvordan man kan håndtere dette, f.eks. ved at tænke, parre, dele aktiviteter	undersøger måder at sikre, at alle elever får mulighed for at tale, som f.eks. brug af talekort.•	Finde eksempler på det gode forløb1.	Arbejde med sociale kompetencer og trivselUnderstøttende undervisning kan anvendes til at arbejde med elevernes sociale kompetencer, alsidige udvikling, motivation og trivsel. Dette kan være indsatser i forhold til at styrke klassefællesskabet, udvikle den enkelte elevs kompetencer til at indgå konstruktivt i samspil med andre eller til at skabe sociale relationer på tværs af klassetrin fx ved elev til elev aktiviteter.2.	Motion og bevægelseMotion og bevægelse kan både lægges som en del af undervisningen i fagene og i den understøttende undervisning. Undervisning i fx idræt kan tælles med i kravet om de i gennemsnit 45 minutters bevægelse, hvorefter den resterende tid kan lægges i tiden til understøttende undervisning eller i den øvrige undervisning i fagene. Bevægelse kan indgå som et understøttende element i form af hjerne breaks (korte bevægelsespauser, som nemt og hurtigt kan give øget koncentration og energi i en længere skoledag). Bevægelse kan også integreres i undervisningen i fagene, hvor eleverne skal ”lære med kroppen”, eller som aktiviteter i samarbejde.3.	Lektiehjælp og faglig fordybelseLektiehjælp og faglig fordybelse skal indgå i den understøttende undervisning, så længe lektiehjælp og faglig fordybelse er frivilligt at deltage i.4.	 Klassens tidUnderstøttende undervisning kan anvendes til at styrke elevernes almene dannelse og forudsætninger for at indgå i klassens og skolens fællesskab. Det kan også være aktiviteter i forbindelse med klassens interne relationer, elevrådsarbejde eller lignende.5.	Supplerende undervisningDen supplerende undervisning kan lægges inden for den understøttende undervisning. Hvis forældrene afslår tilbuddet som supplerende undervisning, skal eleven have tilbud om anden undervisning i tiden til understøttende undervisning.•	Hvilke muligheder er der for dig som pædagog assistent for at varetage understøttende undervisning?På uvm.dk står at: ”Pædagogernes kompetencer kan for eksempel være særlig relevante, når eleverne har aktiviteter, der vedrører deres alsidige udvikling og trivsel, mens det er lærerne, der skal sikre sammenhæng til den undervisning, der finder sted i de forskellige fag. I indskolingen bliver den understøttende undervisning varetaget af pædagoger i samarbejde med lærerne. På 4.-9. årgang varetages den af klassernes kendte lærere.”Jeg har som pædagogisk assistent mulighed for at tage mig af understøttende undervisning på forskellige måder. Jeg kan fx Jeg som pædagogisk assistent kan justere aktiviteter, som styrker børns social kompetence og psykisk og trivsel. De respekterer til andres mening og har empati med andre mennesker. De tror på sig selv og deltager i socialt og har relation med andre. Når vi skaber trivsel i børns klasse, hjælper vi til deres koncentration og lærings udvikling.Kilder: •	https://www.emu.dk/modul/hvad-er-underst%C3%B8ttende-undervisning•	https://uvm.dk/folkeskolen/laering-og-laeringsmiljoe/understoettende-undervisning Dag 2: uro i klasse - konflikter•	Hvordan vil du arbejde med at styrke trivslen blandet børnene i 3.U?Jeg vil skabe fællesskab og social kompetence i klassen, ro i timerne og en følelse af, at hjælpe og at støtte. Så er der en god chance for, at eleverne i 3. U for at udgå konflikten op til ulven sprog.- Børn, der trives, er også dem, der lærer mest. Dem, der trives, har mod på at være åbne, stille spørgsmål og lytter bedre efter. De tager mere imod undervisningen og har et stærkere fundament for at lære. God trivsel i klassen vigtig, for at de kan lære noget.Undersøgelsen viser, at børn, der oplever skolen som lærerig, også i højere grad oplever at have flere venner, og at det er rart at gå i skole. Børnenes oplevelse af social trivsel og læring går hånd i hånd, er vigtig viden forud for en stor reform af folkeskolen.Læring og trivsel går hånd i hånd, Langt de fleste børn i udskolingen mener, at de lærer mere, hvis der er god stemning i klassen. •	Hvilke redskaber vil du anvende i konfliktløsning? •	Selvfølgelig der er konflikt hele tiden og det er godt på anden måde for at man mørke hvordan anden har det hvis jeg gør noget forkert ved anden. Hvordan skulle jeg gøre det? Som jeg har oplevet eller har selv set på min praktik plads hvor, børnene var delt op gruppe leger hvor lærerne eller en pædagog eller børn skal selv vælge eller bestemme den først navn, dem blev skrevet først de har chance for at bestemme hvem det vil lege med. Jeg vil gøre det samme. Hver gang efter frikvarter pause vi fik til at vide hvordan det gik og kunne høre på forskellige tilbagemelding fx; dem som gik godt eller dem har haft konflikter og vi fundet løsning til det. •	Hvis jeg starter med pigernes problem, de kan ikke være flere i en leg, kommer der nogle og spørger om de må være med bliver der sagt nej, de driller hinanden, vi kan kun være to osv. Vi ville som et tiltag lave noget hygge hvor vi alle er sammen og har det hyggeligt. Her viser vi pigerne at man godt kan være flere sammen uden at der skal opstå problemer og konflikter. •	Drengene har problemer med at dele fodboldbanen og holder andre ude fordi de ikke er gode til fodbold. Her skal vi vise drengene at det ikke er en konkurrence at spille fodbold i frikvartererne. Alle gør deres bedste og ikke alle kan være gode til det samme. Man kan godt have det sjovt uden at det skal handle om at vinde, og drengen her bliver ikke bedre til fodbold jo mere han bliver ekskluderet til fodbold i frikvartererne.•	Aktiviteten kunne være fx ser en film om Otto med forskellige serie; en god ven, plads til alle og bagefter vi svar på forskellige spørgsmål. Fx hvad handlede film om? - Hemmeligt brev, hvori der ligger en skriftlig om opgave og brevet må ikke åbnes før eleven er hjemme. Her jeg samarbejde med deres forældre om at hjælpe deres børn med var der stå i brevet og hjælpe dem med svar på spørgsmålet. Fx-hvem kalder du en god ven?-hvad blev gjord for dig og hvad har du gjort for gør dig glad?-hvad gør dig ked af det? Og andre opgave om følelser.Efterfølgende snakker vi fælles om svarene, at brevet afleveres og hvilken følelser de har.Her udover vi havde et programme fra universitet som hedder fri for mobberi, som jeg har selv brugt i speciel klasse. Her over vi kigget på forskellige film, og her børnene har givet massage på hinanden. Jeg har selv gjorde til dem som manglede en partner.•	Hvordan vil du arbejde med trivsel? Forklar hvorfor din ind indsats i f.t. trivsel er så vigtigt?Jeg vil i det følgende fremlægge mine ideer vedrørende tiltag, faktorer og forhold, som virke fremmende på børnenes trivsel. Jeg antager, at er barn, som trives, også har lyst til udvikle og udfolde sig.De teorier og metoder, KRAP består af, har jeg udvalgt, fordi de efter min vurdering fremmer faktorer, som øger børnenes eller menneskers trivsel. Faktorerne er;•	At opleve anerkendelse, at blive set og hørt•	At kunne finde mening og sammenhænge i sit liv•	At kunne styre sig selv og sit liv, at være selvforvaltende•	At hav mål i sit liv, at hav en retning at bevæge sig i. •	Kilder: https://skoleelever.dk/radgivning/radgivningsomrader/159-trivsel-i-klassen?gclid=EAIaIQobChMIlI2MuP6D2AIVrBXTCh0txg_IEAAYAiAAEgJGHPD_BwEhttp://www.trivselshaandbogen.dk/0-3-klasse/3-klasse.Dag 3: læringsrum og faglig understøttelse Børns læring foregår i alle hverdagslivets kontekster og områder. Det derfor nødvendigt og produktivt at betragte dagtilbuddet som et læringsmiljø, hvor hverdagslivet i sin omfattende helhed tænkes med som ramme for børnenes læring og læreprocesser. Hvilket betyder, at det er vigtigt at rette fokus mod børnenes samlede liv og hverdag, og ikke alene på de pædagogiske aktiviteter. Hvilket for daginstitutioners vedkommende vil sige på både de pædagogiske aktiviteter, leg og børnekultur samt pædagogiske rutiner, som en stor del af hverdagslivet i institutionerne er spundet op omkring, og som udgør en væsentlig og betydningsfuld del af børnenes liv og læring (Vygotskij, 1982). Der er endvidere nogle forhold omkring småbørns læring og læreprocesser der stiller sig i særlig skærpet grad, og er vigtige at have øje for. Begrebet pædagogiske aktiviteter anvendes om og som en samlebetegnelse for det, det pædagogiske personale organiserer og gennemfører for og med børnene; ture, projekter, emnearbejder, forskellige skabende og/eller fysiske aktiviteter: Dét der traditionelt har været forstået som pædagogikken. Begreberne leg og børnekultur anvendes om og som en samlebetegnelse for børnenes selvorganiserede leg og kultur, om det liv, der udfolder og udspiller sig hos og mellem børnene i institutionen, og opererer ud fra, at det enkelte barns position, mestringsstrategier og deltagelsesmuligheder i denne kultur og i disse fællesskaber har stor betydning for barnets læring, og hvordan barnet har det og fungerer i sit liv. At de indbyrdes relationer, venskabs- og kammeratskabsdannelser og deltagelsesmuligheder i legen har en meget væsentlig betydning for børnene, og at børnekulturen udgør et helt centralt lærings- og hverdagslivsrum set fra børnenes perspektiv, I den selvorganiserede leg står børnenes egen udforskning og afprøvning af sig selv, de relationer de indgår i og verden centralt. Begrebet pædagogiske rutiner anvendes om og som en samlebetegnelse for de forskellige funktioner og daglige gøremål, der knytter sig til varetagelsen af institutionens funktioner i forhold til børnenes grundlæggende behov for søvn, mad, hygiejne, påklædning osv., som udgør en omfattende del af hverdagslivet og pædagogikken. Der foregår pædagogik og læring i garderoben, ved de daglige måltider, på badeværelset når børnene skal vaske hænder, have skiftet ble, gøres putteklar eller på toilettet, puttes og i forbindelse med børnenes ankomst og henholdsvis modtagelse i dagtilbuddet, og afsked med forældrene om morgenen og det modsatte om eftermiddagen i forbindelse med hentning af børnene: Garderobepædagogikken, måltidspædagogikken, badeværelsespædagogikken, modtagelsespædagogikken etc. I dette forskningsprojekt er genstanden de pædagogiske rutiner i dagtilbud, og det læringspotentiale, der ligger i disse for børnene.Hvordan kan jeg arbejde med emnet, så det er en læring ud over de 120 ord. F.eks. æstetetisk eller social læring?Som jeg har skrevet før, det har jeg lært noget fra min sidste praktik da jeg har selv var deltagene i UUV timer. Jeg vil bruge det som læring af det 120 ord som vi har gjord. Fx jeg vil lave forskellig spiller som fx UNO med 120 ord, her hvor eleverne hver gang de sætter et kort på når de er deres tur, læser de ord op og hvis en af dem går i stå, kan de få hjælp fra legegruppe eller en voksen. Andet spil er vend op spil kort og rutiner er det samme hvor børnene læser op ordnerne. Vild kat spil hvor man sige hvad hedder det billeder på kort. Her over vil jeg bruger min teori som Vygostkys hvor børnene afspille eller sammenspil med ændre gennem leger. Og hvis det noget med krop og bevægelse med 120 ord, jeg vil brug stikbold fx hvis det er en som er døde skal henviser til mig og få opgave fx et ord som starter med deres først bogstaver navn. Fx Catherine = Certifikat og indtil videre.Hvordan kan jeg fremme motivationen, så det ikke bliver opfattet som lektier?Jeg vil gøre det samme som jeg har skrevet ovenfor. Hvor børnene lære gennem leg og samarbejde.Hvilke læringsrum kan jeg skabe for at tilgodeses de læringsstile?	Positive følelser (det genererer en selvforstærkende spiral af hjerne power succes og selvværd).	Engagement	Relationer	Mening	At lykkes Naturen fordi det kan blive brugt til et godt læringsrum med læring om naturen og årstider. Man kan også lave mad på bål og læringen om mad og madvarer i forhold til det er mad på bål. 	Stillerum, et rum hvor der er stille og hyggeligt, måske lidt dæmpet lys. Gøre det lidt hjemligt til dem det har brug for ro. Her kunne man sidde og tegne eller slappe af. 	Sanserum til at stimulere børnenes sanser. Et rum med forskelligt underlag, forskellige ting du kan rører ved som føle på forskellige måder. 	Spillerum med diverse spil, brætspil. 	Drengerum med digitale medier, playstation og wii. Hvor man kan være dreng og kun være sammen med drengene.	Pigerum med dukker, slotte, barbie og alt hvad piger kan lide. 	Læserum med hyggelig siddepladser hvor man også sidder behageligt. Og der er ro til at fordybe og koncentrere sig. Hvilke nye muligheder ser du for dig som pædagogisk assistent for at varetage understøttende undervisning?Jeg som pædagogisk assistent kan justere aktiviteter, som styrker børns social kompetence og psykisk og trivsel. De respekterer til andres mening og har empatisk med andre mennesker. De tror på sig selv og deltager i socialt og har relation med andre. Når vi skaber trivsel i børns klasse, hjælper vi til deres koncentration og læring udvikling.