# data[].attributes.headline
Expozitie cu obiecte traditionale la Scoala Gimnaziala "Grigore Moisil" Ploiesti

# data[].attributes.subject
Expozitie cu obiecte traditionale la Scoala Gimnaziala "Grigore Moisil" Ploiesti

# data[].attributes.headline
"Arc peste timp" - Mândri că suntem români!

# data[].attributes.subject
"Arc peste timp" - Mândri că suntem români!

# data[].attributes.body
La mulți ani, România!

# data[].attributes.headline
 Ziua Nationala a Romaniei - 1 Decembrie 2018 - 100 de ani de la Marea Unire

# data[].attributes.subject
 Ziua Nationala a Romaniei - 1 Decembrie 2018 - 100 de ani de la Marea Unire

# data[].attributes.body
Ziua de 1 decembrie 2018 marchează împlinirea a 100 de ani de la Unirea principatelor Transilvaniei, Banatului, Crișanei și Maramureșului cu România, eveniment care a avut loc la 1 decembrie 1918.

# data[].attributes.body
Dragobete, este o personificare magica a iubirii, este zeul tineretii si  al veseliei. Inzestrati cu calde sentimente, romanii au o zi in care isi sarbatoresc dragostea in straie si grai romanesc. Se sarbatoreste pe data de 24 februarie si coincide din punct de vedere al calendaristicii ortodoxe cu sarbatoarea "Aflarea capului Sfantului Ioan Botezatorul".

# data[].attributes.headline
Unirea Tarii Romanesti cu Moldova - 24 Ianuarie

# data[].attributes.subject
Unirea Tarii Romanesti cu Moldova - 24 Ianuarie

# data[].attributes.body
Ziua de 6 decembrie este cunoscuta ca ziua Sfantului Nicolae, care este cel mai darnic personaj religios si ocrotitor al copiilor...
Obiceiul ce s-a pastrat pana in zilele noastre, este ca in noaptea de 5 spre 6 decembrie,copiii sa primeasca daruri de la Mos Nicolae, care insa nu se arata niciodata. Din batrani se mai stie ca Sfantul Nicolae le pune copiilor neascultatori o nuielusa in incaltari.

Tot in noaptea de Sfantul Niculae,oamenii pun crengute de pomi fructiferi in apa, pentru a inflori pana la Anul Nou, ocazie cu care se va afla rodul livezilor din anul ce urmeaza.

# data[].attributes.body
In aceasta noapte oamenii dau cu usturoi pe fereastra pentru a se proteja de spiritele rele, femeile intorc oalele si canile cu gura in jos sau scot din soba cenusa calda pentru ca strigoii sa nu se adaposteasca la caldura
In noaptea de Sfantul Andrei fetele nemaritate isi puneau busuioc sfintit sub perna pentru a-si visa ursitul. Metoda cu vergheta este cunoscuta inca din batrani ,intr-un pahar cu apa neinceputa se arunca o vergheta sfintita de preot in mijlocul careia apare chipul ursitului.

# data[].attributes.body
De 1 Martie, mai multe obiceiuri si traditii spun ca, la ziua de 1 martie, romanii celebreaza martisorul, un obicei plin de simbolism al primaverii.
Martisorul se daruieste inainte de rasaritul soarelui, iar, de regula baietii daruiesc mici atentii fetelor. In Moldova, se practica si ca fetele sa le acorde celor dragi martisoare legate cu snur alb si rosu.

Snurul de martisor este format din doua fire, unul rosu si unul alb, care reprezinta echilibrul: vara – iarna, cald – frig, intuneric – lumina, fertilitate – sterilitate.

# data[].attributes.body
In aceasta zi, in intreaga lume se celebreaza femeia, iar in Romania, tot la aceasta data se serbeaza si ziua mamei. Copiii pregatesc pentru cele care le-au dat viata cantece, poezii si cadouri pentru a-si manifesta dragostea fata de ele.

# data[].attributes.headline
Tradiția mesei din Ajun și a postului de Crăciun

# data[].attributes.subject
Tradiția mesei din Ajun și a postului de Crăciun

# data[].attributes.body
O altă tradiție importantă este chiar masa de Crăciun. În data de 25 decembrie ia sfârșit postul Crăciunului, care durează aproximativ șase săptămâni. În această zi, oamenii se pot desfăta cu bucatele tradiționale de Crăciun: tobă, lebăr, sarmale, caltaboși, colaci, cozonaci, pită, prăjituri, salate, cârnați sau friptură. Carnea folosită pentru prepararea bucatelor de Craciun este proaspătă, întrucât de Ignat, în data de 20 decembrie, are loc un alt obicei: tăierea porcului.

# data[].attributes.body
Una dintre cele mai îndrăgite tradiții de Craciun este mersul cu colindul. În prima zi de Crăciun, colindătorii merg din casă în casă cu steaua în mână și le vestesc oamenilor nașterea lui Iisus prin cântece și poezii. Se spune că acela care nu le deschide poarta colindătorilor va avea parte de un an neroditor și de ghinioane în casă, cauzate de zgârcenia de care a dat dovadă.

# data[].attributes.headline
Tradiții și obiceiuri românești de Crăciun

# data[].attributes.subject
Tradiții și obiceiuri românești de Crăciun

# data[].attributes.body
Nașterea Domnului Iisus Hristos este sărbătorită în zilele de 25, 26 și 27 decembrie, iar seara de 24 decembrie este cunoscută și sub denumirea de Ajunul Crăciunului. Cei mici îl așteaptă an de an pe Moș Crăciun cu plete dalbe, care vine cu tolba încărcată de cadouri pentru copiii cuminți, iar cu câteva zile înainte de Crăciun se împodobește bradul cu ornamente de culoare roșie sau verde.

# data[].attributes.body
Traditiile romanilor sunt comori ce nu ar trebui uitate sau parasite si nici schimbate prin troc cu alte obiceiuri importate din alte tari. Ele sunt ale noastre, ne caracterizeaza, ne definesc si prin ele ne simtim mai bogati, mai alesi, mai altfel decat altii. Aceste traditii ne fac mai "exotici" in ochii europenilor si altor natii, putem fi subiect de discutii si de lauda, de aprecieri cu semnul mirarii.
Traditiile romanilor sunt diferite de la o zona la alta, dupa 🤬 spune vorba cate bordeie, atatea obiceiuri, insa tocmai acest lucru ne face mai frumosi, mai atragatori si mai originali.
Poporul roman a fost intotdeauna un popor credincios, in majoritate ortodox, iar majoritatea traditiilor si obiceiurilor relationeaza cu sarbatorile religioase. Varietatea traditiilor si obiceiurilor se datoreaza trecutului zbuciumat pe care l-a avut poporul nostru, cotropitorii ce au venit in tara noastra s-au indragostit atat de mult de ea, incat s-au stabilit aici, si-au intemeiat familii, au adus cu ei datini si obiceiuri si au imprumutat de la noi, rezultand mozaicul de traditii si obiceiuri.
Sunt zone in tara noastra frumoasa unde traditiile din mosi stramosi nu si-au pierdut practica nici in zilele noastre, frematatoare, moderne, mereu in schimbare, si aici ma refer la zona Maramuresului, spre sursa raului Iza, unde este singurul loc din Europa in care se mai produce ceramica rosie nesmaltuita. Vasele de diferite forme si marimi, pictate apoi in verde viu, rosu sau albastru sunt realizate prin aceeasi tehnologie neschimbata: framantarea lutului cu picioarele, pisarea cu ciocane din lemn, prepararea pigmentilor din pietre abrazive, forma cuptorului. Crescatorii de animale se preocupa de prelucrarea lanii oilor (de la toarcerea cu furca, tesutul si indesarea lanii in vartej, pana la realizarea de covorase, paturi, toale cu razboiul de tesut ). Bisericile din lemn existente in acea zona dezvaluie utilizarea si prelucrarea lemnului in constructii, sculpturi si unelte in gospodarie. Costumele traditionale populare sunt realizate cu migala, pricepere si rabdare, iar traditia portului maramuresean constituie o viziune spectaculoasa, mai ales la festivaluri, spectacole cu specific folcloric si port popular.
Aceasta zona este data drept exemplu, intrucat aici s-au pastrat traditiile parca mai abitir ca in orice alta zona, unde oamenii si-au pastrat vorba, portul, obiceiurile gastronomice si preocuparile lor, dar mai ales ospitalitatea prin care ne-am capatat faima noi, romanii.
Traditiile de sarbatori sunt, de asemenea, insotite de obiceiuri si ritualuri la care nu dorim sa renuntam, pentru ca ne umplu sufletul de bucurie ai atunci simtim ca vine sarbatoarea cu adevarat.
In Ardeal se pastreaza inca un ritual al fertilitatii ce dainuie din Evul Mediu, stropitul fetelor cu parfum, iar udatorii sunt rasplatiti cu oua inrosite si vin.
Mirosul cozonacilor, al carnatilor afumati, a tobei si a sarmalelor de Craciun ne vesteste sarbatoarea si ne putem bucura de ea mai bine. N-as putea sa imi imaginez insa Craciunul fara bradul impodobit, fara cadouri si fara bucuria zapezii.Traditia Ignatului, a porcului taiat in ograda cu savurarea pomenii porcului se pastreaza de demult, iar copii ce s-au mutat la oras, revin la parinti la tara pentru a continua acest obicei.
Mirosul de pasca, drob de miel, ouale inrosite care se ciocnesc de Sfanta sarbatoare a Pastelui rostind Hristos a inviat! si Adevarat a inviat! ne fac sa intram in spiritul sarbatorii si sa ne bucuram cu adevarat de invierea Domnului, dupa ce am am postit pana in Vinerea Patimilor.
Macinicii facuti in casa de 9 martie sunt, de asemenea, un obicei, care difera de la o zona la alta, in Moldova macinicii se fac fara zeama, din aluat de cozonac si copti la cuptor cu nuca, miere si scortisoara, insa in partea de sud a tarii ei se fac din apa cu sare, se fierb in apa si se sevesc cu zahar, nuca si scortisoara. Oricum ar fi, gasim un nou prilej de bucurie si desfatare, iar barbatii se lauda ca pot sa bea cele 44 de pahare de vin, chiar daca se consuma mult mai putin de fapt...
Am enumerat doar cateva traditii si datini care imi vin in minte, insa ele sunt mult mai multe, unele dintre ele au fost uitate sau parasite din lipsa de urmasi sau doritori.
Am avut ocazia sa vizitez si sa vad locuri extraordinar de frumoase din tara noastra, sa gust mancaruri savuroase, sanatoase, cu ingrediente naturale, cu legume din gradina, branza facuta in casa si carne de animale crescute in ograda, sa vad sculpturi, vase ceramice si oameni simpli, sa aud cantece populare romanesti 🤬 nu mai auzi in niciun alt colt al lumii si pot spune ca nu as vrea sa renunt sau sa nu mai am ocazia sa retraiesc aceste momente, la fel 🤬 nu as vrea sa mint si sa spun ca nu sunt romanca.
Romanul se defineste prin traditiile, obiceiurile si datinile sale. Ia-le pe acestea si nu va mai ramane un roman adevarat! Prin urmare, nu vreau sa renunt la nici o traditie, nici un obicei pe care-l practic si imi doresc ca niciun alt roman sa nu renunte, atata timp cat ii sta in putere.