# data[].attributes.body
Vene aladel tegutsesid viikingid ehk Varjaagid. Vürst nimega Rjurik on esimene teadaolev Vana-Vene juht. Vana-Vene riigi pealinn oli Kiiev, nimeks sai (Kiievi-Vene riik). Kord saadeti riigi juhi Vladimir Püha juurde erinevate uskude esindaja, kes pakkusid talle enda usku. Ta valis õigeusu ja sellepärast ongi tänapäeva Venemaal õigeusk. Õigeusu vastu võtt tegi vene kultuuri euroopa omast teistsugusemaks ja eraldas selle lääne omast. Vana-Vene riik ei olnud üks riik, vaid oli vürtskondade kogum, mida valitsesid Rjurikute perekonna vürstid.
Vana-Vene riik lagunes mongolite vallutuse käigus 13. sajandil.

# data[].attributes.body
Viikingid korraldasid suuri rüüstamis retkeid, põhjuseid oli mitu. Skandinaavias oli suurema osa maast juba põlluks tehtud ja kõigile ei jätkunud maad. Pärast retkeid ehitasid viikingid tihti endale talu vallutatud aladel. Kuna Lääne-Euroopas olid sellel ajal nõrgad ja ebastabiilsed riigid siis kasutasid viikingid võimalust neid rüüstada. Viikingid olid eriti huvitatud Pranstsusmaast ja Inglismaast. Põhja-Prantsusmaa regioon Normandia on kunagiste viikingite maaala. Viikingid asustasid ka Venemaa jõed ja nad ulatusid lausa Põhja-Ameerikasse välja.
Omaalgatuslikud viikingiteretked lõppesid umbes 11. sajandil, sest siis moodustusid seal kolm riiki- Taani, Rootsi ja Norra, kus olid kuningad, kes pidid sellised asjad heaks kiitma.

# data[].attributes.body
Germaanlased olid rahvas, kes tungisid sisse Rooma riiki ning pärast Lääne-Rooma lagunemist rajasid nende aladele oma riigid.
Esimesed kokkupõrked roomlastega toimusid 113-101 eKr.  Germaanlased sõdisid pidevalt üksteisega ja see tõttu olid riikide piirid pidevalt muutuses.

# data[].attributes.body
Germaanlased jagunesid 1.-2. sajandil kolme gruppi:

Põhjagermaanlased: taanlased, rootslased, norralased.

Idagermaanlased: goodid, vandaalid, burgundid, herulid, rugid, gepiidid, tüüringid ja alemannid jt.

Läänegermaanlased: langobardid, anglid, friisid saksid, frangid, heruskid, teutoonid, kimbrid, bataavid, katid, semnoonid, sveebid  jt.

# data[].attributes.body
Läänegoodid rajasid Hispaaniasse Tolosa kuningriigi. Frangid rajasid endale oma riigi tänapäeva madalmaade ja prantsuse aladele, pealinnaks Aachen. Idagoodid rajasid endale oma riigi Itaaliasse.

# data[].attributes.body
Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Ursula Vent (2011) Keskaeg Ajalooõpik 7.klassile  I osa : Kirjastus Avita

https://et.wikipedia.org/wiki/Germaanlased 2018

https://en.wikipedia.org/wiki/History_of_Toulouse#418%E2%80%93508:_Visigothic_kingdom_of_Toulouse 2018

https://en.wikipedia.org/wiki/Germanic_peoples 2018

https://et.wikipedia.org/wiki/Idagootide_kuningriik 2018

# data[].attributes.body
Karl Suur oli kõige edukam Frangi riigi keiser, kes vallutas väga palju teisi germaani riike. Itaalias purustas Karl langobardid, kes olid ohuks Kirikuriigile, liites Põhja-Itaalia Frangi riigiga. 772-803 alistas Karl saksid, liites need Frangi riigiga. Aastal 800 krooniti Karl Suur keisriks.
Karl viibist pidevalt oma residentsis Aachenis. Seal oli suur palee ning kabel.

# data[].attributes.body
Karolingide impeerium sai alguse siis, kui Karl Suur krooniti keisriks. Kuna riik oli väga suur siis oli selle valitsemine üks paras pähkel. Riik oli jaotatud 250 krahvkonnaks, mida juhtisid krahvid. Frangi riigis oli kõige olulisem asi sõjavägi. Frangi riik oli tohutult suur ning armeel oli vaja pidevalt impeeriumi erinevatesse otsadesse liikuda. Frangi armee oli trumbiks oli nende hästi relvastatud ja soomustatud  ratsavägi.
Pärast Karli surma sai kuningaks Ludvig Vaga, kelle lapsed hakkasid üksteisega võimu ja territooriumi pärast võitlema. Lõpuks tehti Verdun'i leping Verduni linnas jagades riigi kolmeks erinevaks riigiks - Lääne-Frangi riik, Ida-Frangi riik ja Keskriik. Riigid hakkasid võõranduma kuna läänes räägiti prantsuse keeles, aga idas räägiti saksa keeles. Pärast lagunemist ei suutnud riigid end enam kaitsta ungarlaste, viikingite ja saratseenide eest. Riigid olid suured ja sõjavägede liikumine kestis kaua. See tõttu pidid inimesed minema elama piiskoppide lähedale, sest sealt oli abi oodata. Ilmalikud ja vaimulik muutsid tähtsateks ja riigid kaotasid mõtte.

# data[].attributes.body
Ida-Frangi riigist saab Saksa-Rooma keisririik kuna viimane Karolingide soost valitseja sureb. Selle käigus tekib Ottoonide dünastia eesotsas Otto I-ga, kes laiendab oma võimu Itaaliasse ja seejärel kroonib paavst ta keisriks.

Lääs on, aga rohkem killustunud ja sellepärast läheb seal võim pärast viimase Karolingi surma kohalike aadlike kätte. 987. aastal valisid aadlikud uue kuninga. Hugues Capet, kes alustas uut dünastiat - kapetiinide dünastia, tehes vundamendi Prantsuse kuningriigile.

# data[].attributes.body
Inglismaa tegi 12. sajandil rünnakuid Prantsusmaale ja tekkis ka hetk, kus inglastel oli rohkem valduseid Prantsusmaal, kui prantslastel endil. 1215 võeti vastu dokument nimega "Suur vabaduskiri", mis on Inglismaal põhimõtteliselt põhiseadus. Dokumendis on kirjas, et kõik on võrdsed seaduse ja jumala ees. Selle käigus tekkis Inglismaale ka parlament (Suur nõukogu), see koosneb alamkojast ja ülemkojast. Inglismaa on säilitanud oma süsteemi tänapäevani.

11. sajandil toimunud sõjad Normannidega muutsid ka osaliselt inglise keelt, näiteks pig ja pork. Pig on vana-inglise keelne sõna, aga Pork on normannide sõna.

# data[].attributes.body
Inglased ja prantslased läksid kaklema kuna inglased arvasid, et Philippe VI asemel oleks pidanud troonile saama inglane Edward III.
Alguses oli inglased võidumehed, sõja kulg oli muidugi pidevas muutuses, aga kõige lõpus võitsid prantslased tänu Jeanne d' Arc-i oskustele.
See sõda mõjutas ka oluliselt inglise keelt.

# data[].attributes.body
Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Ursula Vent (2011) Keskaeg Ajalooõpik 7.klassile  I osa : Kirjastus Avita
https://miksike.ee/documents/main/referaadid/karl_suur.htm 2018

# data[].attributes.body
Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Juhan Kreem, Marika Mägi, Regina-Maria Blauhut, Kattri Ezzoubi (2012) Keskaeg Ajalooõpik 7.klassile  II osa : Kirjastus Avita

https://en.wikipedia.org/wiki/Vikings 2018

# data[].attributes.headline
Henry II valitsetud Inglismaa ja Normandia alad Prantsusmaal

# data[].attributes.subject
Henry II valitsetud Inglismaa ja Normandia alad Prantsusmaal

# data[].attributes.body
Kui Henry II (1154-1189) sai inglise troonipärijaks siis sai Inglismaa endale Anjou alad ja tänu tema abikaasale sai Inglismaa endale ka suure Akvitaania hertsogiriigi. Henry II tegi prantsuse aladest hästi korrasatud ja korralikud riigid.

Henry II on veel tuntud sellepärast, et ta osales Inglismaa kõrgeima kirikujuhi tapmises (Thomas Becket).

# data[].attributes.headline
Vana-Vene Linnad ja Novgorodi vürstiriik

# data[].attributes.subject
Vana-Vene Linnad ja Novgorodi vürstiriik

# data[].attributes.body
Suurimad linnad olid Kiiev ja Novgorod. Novgorodi vürstiks oli sageli suurvürsti vanim poeg ja pärija. Novgorodis olid enamusrahvuseks läänemeresoomlased.

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Why Do Greece & Macedonia Hate Each Other

# data[].attributes.attachment_link.description
See the changing front lines of the Hundred Years War every month from the first English invasion up to the French counteroffensives at the end.

# data[].attributes.body
1348-1351 saabus Euroopasse Must surm, mis tappis miljoneid inimesi (Euroopas suri 30-60% elanikkonnast sellesse katku.) Must surm sai arvatavasti alguse Hiinast.
1358 . aastal hakkasid Pariisi elanikud mässama ning see levis ülejäänud Prantsusmaale. 1381. aastal hakkati mässama ka Inglismaal, kus vallutati London ja põletati mõisadokumente. Mõlemad mässud suruti maha.

# data[].attributes.body
Kui tänapäeval õigustatakse teise riigi vallutamist demokraatia ja vabaduse viimisega siis 12. ja 13. sajandil õigustati ennast ristiusu ja jumala viimisega. 1202. aastal asutati Mõõgavenade ordu, mille ülesanne oli täita piiskopi käske. 1208. aastal jõuavad ristisõdijad Eestisse. 1210. aastal toimub eestlastele tuntud Ümera lahing, kus eestlased saavutavad hiilgava võidu. 1217 toimub Madisepäeva lahing, kus eestlased saavad lüüa ning nende väejuht Lembitu sureb. Sakslastel oli vaja väilsabi ning kutsuti sõtta ka Novgorod ja Taani . Viimased ristisõjad läänemere ääres toimusid leedukatega 13. sajandi teises pooles.

# data[].attributes.body
Albert - Riia linna rajaja, Mõõgavendade

Kaupo - Lätlaste vanem, hukkus Madisepäeva lahingus

Lembitu - Sakala vanem, Eesti kangelane, hukkus Madisepäeva lahingus

Valdemar II - Taani kuningas, ehitas Eestisse kindluse

Läti Hendrik - kroonik, kirjutas "Liivimaa Kroonika"

# data[].attributes.body
Liivimaa jagunes viieks piiskopkonnaks ning Põhja-Eesti kuulus Taanile (kuni 1346. aastani).
Liivimaa oli põhimõtteliselt Vasallriik ehk siis siin elavad rahvad pidid osa võtma ordu sõjakäikudestm, aga meil oli mingit sorti vabadus. 1343. aastal toimus Jüriöö ülestõus, ööl vastu jüripäeva ning see sai alguse Harjumaalt. Taani ei suutnud vastu astuda ja sekkuma pidi Saksa ordu. 1346. aastal osteti Põhja-Eesti ordu poolt ära, millest taani kuningas oli juba ammu tahtnud lahti saada
Selleks, et Liivimaad paremini valitseda oli olemas selline asi nagu Liivimaa maapäev, kuhu kogunesid kõik maahärrad ja arutasid tähtsaid küsimusi.

# data[].attributes.body
Suurimad linnad oli Riia, Tallinn ja Tartu. Liivimaa linnad arutasid tihti ka kaubandusküsimusi erinevatel linnapäevadel. Lübeckis ja mujal käisid Liivimaa maahärrad hansapäevadel.

# data[].attributes.body
Eesti muinasajast teatakse üpris vähe kuna selle maa kohta on väga vähe kirjalikke allikaid. Eestis ei olnud kujunenud välja oma riiki/kuningriik. Küll, aga olid Eestis inimestele tähtsad tema pere liikmed kuna osadel suguvõsadel oli rohkem maad, kui teistel. Enne ristisõdasid oli Eestis muinasusk, kuid vanadest Eesti rahvalauludest ja luuletustest on välja tulnud selline nimi nagu Maaema, keda arvatakse olevat, kui eestlaste nimi Neitsi-Maarja kohta. Kuna eestlased käisid ka erinevatel sõjaretkedel, kust toodi siia ristiusu inimesi (näiteks Taanist ja Venemaalt) siis on suur tõenäosus, et primitiivne ristiusk oli siin juba olemas.

# data[].attributes.body
Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Juhan Kreem, Marika Mägi, Regina-Maria Blauhut, Kattri Ezzoubi (2012) Keskaeg Ajalooõpik 7.klassile  II osa : Kirjastus Avita

# data[].attributes.body
Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Juhan Kreem, Marika Mägi, Regina-Maria Blauhut, Kattri Ezzoubi (2012) Keskaeg Ajalooõpik 7.klassile  II osa : Kirjastus Avita

https://www.youtube.com/watch?v=4B59U2MrODU

# data[].attributes.body
Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Juhan Kreem, Marika Mägi, Regina-Maria Blauhut, Kattri Ezzoubi (2012) Keskaeg Ajalooõpik 7.klassile  II osa : Kirjastus Avita

# data[].attributes.body
16. sajandil käis Eestis jesuiit Antonio Bossevino. Ta oli paavsti legaat, kes rännates Eestis kirjutas Mantova hertsoginnale Eesti oludest. Tema kirjade järgi täitsid Eestlased suure korralikusega katoliikluse norme. Suurtel pühadel viisid eestlased kirikust püha vett ämbritega koju, selleks, et joota oma loomi.

# data[].attributes.body
Varauusaja alguses oli suurim riik Habsburgide Impeerium.
Edukaim oli Karl V (1500-1558), saavutades suurima ulatuse tänu sellele, et sai Burgundia hertsogiks, 1516. a päris ta endale Hispaania kuningriigi ning 1519 valiti ta Saksa-Rooma keisriks. Karl oli saanud 19-aastasena suureks valitsejaks. Ta sai valitseda suuri alasid Euroopas ja Hispaania valduseid Ameerikas.
Prantsusmaale ei meeldinud Habsburgid üldse ja see tõttu olid nende vahel pidevad konfliktid. Inglismaa vahetas pidevalt pooli, kord toetas Habsburge, kord toetas prantslasi.

# data[].attributes.body
Henry troonipärijaks sai tema poeg Richard Lõvisüda (Richard I) (1189-1199). Ta kaitses Inglismaa alasid Prantsusmaal mis tõttu ta ka seal suurema osa oma ajast veetis. Pärast Richardi surma sai troonile tema vend John Maata (1199-1216), kes kaotas Inglismaa alad mandril, k.a Anjou ja Normanida.

# data[].attributes.body
Inglased saavutasid alguses hiilgava edu, nende salarelvaks olid pikkade vibudega relvastatud sõjamehed, kelle nooled läbisid prantslaste turvised. Crécy lahing oli ajalooline kuna seal näidati rüütliväe nõrkust, mida varem ei teatud.

# data[].attributes.body
Edward III lõpuks loobus Prantsuse troonist, kuid sai endale rohkem kui 25% Prantsusmaast. Muidugi hiljem vallutasid prantslased oma alad tagasi. Prantslased suutsid 14. sajandi lõpul suurema osa maadest tagasi saada, aga nad läksid kaklema oma vasallide Burgundia hertsogitega. Pariis langes taas vastaste kätte, kuid väike talutüdruk nimega Jeanne d' Arc võttis ohjad enda kätte ning tema juhtimisel alustasid prantslased vastupealetungi. Seejärel saatis Prantsuse kuningat Charles VII edu ning inglaste kätte jäi ainult Calais sadam. Sellega oli sõda lõppenud.

# data[].attributes.body
Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Ursula Vent (2011) Keskaeg Ajalooõpik 7.klassile  I osa : Kirjastus Avita
https://www.slideshare.net/uhisgum/keskaegne-inglismaa 2018

https://learningenglish.voanews.com/a/words-and-their-stories-pig-or-pork-cow-or-beef/4104856.html 2018

https://et.wikipedia.org/wiki/Inglismaa_kuningriik#/media/File:Public_Schools_Historical_Atlas_-_England_France_Henry_I.jpg 2018

https://et.wikipedia.org/wiki/Richard_I 2018

# data[].attributes.body
Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Ursula Vent (2011) Keskaeg Ajalooõpik 7.klassile  I osa : Kirjastus Avita

https://en.wikipedia.org/wiki/Hundred_Years%27_War 2018

https://archive.fo/20121214234840/http://ehistory.osu.edu/osu/archive/hundredyearswar.cfm?CFID=12106913&CFTOKEN=48989585&jsessionid=463076a37003e50bfe0063343a5d3c64687b 2018

https://www.youtube.com/watch?v=0NuWx34sRw4

https://et.wikipedia.org/wiki/Must_surm 2018

# data[].attributes.body
Portugali kuningriiki võib pidada varauusaja edukaimaks väikeriigiks kuna nemad suutsid samuti (Nii nagu hispaanlasedki) endale suured koloniaal valdused rajad.

# data[].attributes.body
Varauusaja algul puudus hollandlastel oma riik, nende maid valitsesid hispaanlased. Pidevate ülestõusude ja sõdade tulumusena nad lõpuks iseseisvusid ning rajasid suure ülemaailmse kaubandusvõrgu.

# data[].attributes.body
Skandinaavias olid võimul rootslased ja taanlased mõlemad oma kuningriigiga.Taanile kuulusid Norra ja Island ning Rootsile kuulus Soome.

# data[].attributes.body
Ida-Euroopas olid kaks suurt riiki - Poola ja Leedu, mis hiljem ühinesid üheks riigiks (Poola-Leedu riik). Nende taga asus ka Moska suurvürstiriik, mis allutas endale teised Vene vürstiriigid, moodustades Vene Tsaariigi. Suurvürst Ivan III (1462-1505) pidas enda Bütsantsi keisrite pärijaks, ning pani endale nieks tsaar. Moskva vallutas ära ka Novgorodi, laienedes Liivimaa piirideni.

# data[].attributes.body
15. sajandil purustasid türklased Bütsansi. 6. apr 1453 – 29. mai 1453 oli Konstantinoopol ümberpiiratud, pärast selle langust oli Bütsants täielikult hävitatud (Seda peetakse ka keskaja lõpuks). 16. sajandi keskpaigaks olid türklased vallutanud endale terve Balkani poolsaare, ning Ungari kuningriigi. Nad jõudsid välja ka pidevalt Viini (Saksa-Rooma pealinna), kuid seal löödi neid pidevalt tagasi. Osmanid olid ka ohuks ristiusule kuna Osmanid olid moslemid.

# data[].attributes.body
Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Juhan Kreem, Marika Mägi, Regina-Maria Blauhut, Kattri Ezzoubi (2012) Keskaeg Ajalooõpik 7.klassile  II osa : Kirjastus Avita

https://seanmunger.com/2015/05/29/byzantium-didnt-fall-in-a-day-some-thoughts-on-the-end-of-empires/

https://et.wikipedia.org/wiki/Rzeczpospolita

# data[].attributes.body
Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Juhan Kreem, Marika Mägi, Regina-Maria Blauhut, Kattri Ezzoubi (2012) Keskaeg Ajalooõpik 7.klassile  II osa : Kirjastus Avita

https://www.youtube.com/watch?v=4B59U2MrODU

# data[].attributes.body
Ümera lahing - 1210, eestlaste võit

Madisepäeva lahing - 1217, eestlaste kaotus, hukkusid Lembitu ja Kaupo