# data[].attributes.headline
תהליך הנביטה👇

# data[].attributes.subject
תהליך הנביטה👇

# data[].attributes.attachment_link.title
תהליך הנביטה - ביה"ס אביב

# data[].attributes.headline
מאמר על מי גשמים👇

# data[].attributes.body
מאמר על מי גשמים👇

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
גם אם החורף הישראלי הוא לא מהקשים שניתן למצוא בעולם כיום, הרי שעדיין יורדת בו כמות משקעים נכבדת. מי הגשמים היו ונותרו סוגייה מעניינת: אם בעבר הם נחשבו למים הכי נקיים שניתן למצוא ונאגרו בחצרות של מרבית הבית, הרי שהשינויים שחלו בעולם שינו לחלוטין את התמונה.

בחדשות מדווחים לא פעם על כמויות משקעים שונות, וקמפיינים לניצול מי הגשמים ולחיסכון במים נמצאים בכל אתר אינטרנט, ערוץ טלוויזיה או תחנת רדיו. הנה כל מה שצריך לדעת על מי גשמים.

כידוע, גשם הוא משקע נוזלי אשר נופל על הקרקע כתוצאה מהצטברות טיפות זעירות בעננים, אשר יוצרת טיפה הגדולה דיו כפי ליפול לארץ במסגרת כוח הכבידה. אגב, בחלק מהמקרים הטיפות מתאדות טרם הגעתן לקרקע ולא זוכות להירשם בטבלת המשקעים.

חשוב להבין כי מי הגשמים מהווים חלק מרכזי במחזור המים העולמי. העננים הרי נוצרים כתוצאה מהתאדות הלחות מהימים והאוקיינוסים המהווים את רוב שטחו של כדור הארץ. משם, הם חוזרים לקרקע, כאשר התחנה הבאה שלהם היא הנהרות, הימים והאוקינוסים וחוזר חלילה.

מי גשמים בישראל

במספר חודשים בשנה, כאשר מערכת מזג אוויר בשם אפיק רום מסתובבת מעל אגן הים התיכון, יורדות בישראל כמויות מסוימות של גשמים, שבכל מקרה אינן מספיקות כדי לעמוד בביקוש ובצריכת המים. בישראל, למשל, יש כ-50 עד 70 ימי גשם בשנה, המהווים חלק מזערי ביחס לצריכת המים בחודשי הקיץ.

לכן, הומצאו שלל שיטות למחזור ואגירת מים, אשר משפרות את מצב משק המים הישראלי. הטכנולוגיה באה גם לטובת מי הגשמים עצמם. באמצעות שימוש בטכניקה של "זריעת עננים", אשר במרכזה הזרעה של תערובת מיוחדת הממריצה את יצירת מולקולות הקרח בעננים, יורד גשם בכמות ובמהירות גבוהה יותר.

אילו שימושים ניתן לעשות במי גשמים?

כאמור, בעבר מי הגשמים ביטאו טוהר ובריאות. אגירתם על ידי האנשים וצריכתם כמי שתייה, הקלו מאד על החיים של התושבים. זיהום האוויר הרב בעולם בעשורים האחרונים הופך את מי הגשמים למזוהמים עד להגיעתם לקרקע, כך שאסור בתכלית האיסור לצרוך אותם לשימוש ביתי.

בצד החיובי, המים הללו ממלאים את הנחלים השונים ומשמשים כמי תהום, אשר לאחר פעולה של טיהור ניתן להפוך אותם לנקיים ביותר, וחשוב לא פחות- כניתנים לשימוש ביתי.

מערכות לאגירת מי גשם

אם גם אתם מעוניינים לנצל את מי הגשמים שיורדים על ביתיכם לשימוש ביתי, עליכם להצטייד במערכות המתאימות. מערכות אלה אוגרות את מי הגשמים במיכלים מיוחדים, אשר נמצאים מעל או מתחת לקרקע ומאפשרים שימוש בהם למגוון פעולות: שתייה, שטיפה, רחצה, השקיה וכן הלאה.

המערכות מעבירות את המים לברזים השונים בבית, תוך שהן, מטהרות אותם באמצעות מסננים מיוחדים. כך יכול כל אדם לצמצם את צריכת המים החודשית שלו בעשרות אחוזים, מבלי להתאמץ יותר מדי (מעבר לרכישת והרכבת המערכות, כמובן).

# data[].attributes.attachment_link.description
גם אם החורף הישראלי הוא לא מהקשים שניתן למצוא בעולם כיום, הרי שעדיין יורדת בו כמות משקעים נכבדת. מי הגשמים היו ונותרו סוגייה מעניינת: אם בעבר הם נחשבו למים הכי נקיים שניתן למצוא ונאגרו בחצרות של מרבית הבית, הרי שהשינויים שחלו בעולם שינו לחלוטין את התמונה.

# data[].attributes.headline
מאמר על "נביטה"👆

# data[].attributes.body
מאמר על "נביטה"👆

# data[].attributes.headline
תהליך הנביטה של הצמח

# data[].attributes.subject
תהליך הנביטה של הצמח

# data[].attributes.attachment_link.description
הנביטה היא שלב חשוב ביותר במחזור חייו של הצמח. בשלב זה עובר ה עובר תהליך של צמיחה ויציאה מהזרע והפיכה לנבט. במהלך השנים התפתחו מנגנונים בזרעים על מנת להגביר את הסיכויים של העוברים להשלים את מחזור חייהם. דוגמאות למנגנונים כאלו הם התאמה של הנביטה אל תנאי הסביבה והכוונת פיזור הזרעים במרחב.

# data[].attributes.headline
סרטון על נביטת הצמח<

# data[].attributes.body
סרטון על נביטת הצמח

# data[].attributes.attachment_link.title
מחזור חיי הצמח

# data[].attributes.body
נביטת הצמח

# data[].attributes.headline
1. מהי שאלת החקר?

# data[].attributes.body
1. מהי שאלת החקר?
מהי השפעת כמות המים על מספר הצמחים הנובטים?

# data[].attributes.headline
3. חוקרים עולם בשבילי...

# data[].attributes.subject
3. חוקרים עולם בשבילי...

# data[].attributes.body
חוקרים עולם בשבילי זה משהו חדש והתפתחות למשהו חדש ויותר לחקור מאשר ללמוד

# data[].attributes.headline
2. מדוע בחרנו בשאלת החקר הזו?

# data[].attributes.subject
2. מדוע בחרנו בשאלת החקר הזו?

# data[].attributes.body
-בחרנו בשאלת חקר זו מכיוון שזה נושא שמאוד עניין אותנו ורצינו לחקור אותו וגם זה מעניין לראות את השינוי בכל יום.