# data[].attributes.body
Läti valis parlamentaarse riigikorra.
Järjekordselt peaministriks saanud Karlis Ulmanis otsutas järgida Konstatin Pätsi eeskuuju ja teostas riigipöörde, mille järel hakkas kehtima tema autoritaarne võim.
1936. aastal võttis Ulmanis endale ka presidendi tiitli ja volitused.

Leedus tugevnesid 1920. aastate keskel vasakpoolsed meeleolud, võimule tuli vasak- tsentristlik valitsus, kes andis kommunistidele avarad tegutsemisvõimalused ja alustas lähenemist NSV Liidule.
Võimule tuli Antanas Smetona, kes jäi tugeva võimuga presidendiks kuni 1940. aastani.
Leedu spetsiifilisteks probleemideks olid esiteks Poola hõivatud Vilnius, teiseks Leedu hõivatud Saksa piirkond - Memeli linn ja ümbrus. Sellest kõigest lõikas kasu ainsana kasu NSV Liit, kes sai esineda Leedu suure sõbrana

# data[].attributes.body
Poola riigipea Jozef Pilsudski käskis okupeerida oma sünnilinna Vilniuse ja ümbruskonna.
Riia rahu 1921.
Poola oli Versailles rahulepingute alusel saanud endale mitu Saksa ala, sealhulgas nn Poola koridori, mis ühendas riigi merega ja lõikas Ida- Preisimaa muust Saksamaast ära. Koridoris olnud vana Saksa kaubalinn Danzig jäi vabalinnaks.

# data[].attributes.body
Soomest sai Skandinaavia riik.
1922. osales Soome välisministrite kohtumisel Varssavis.
Soome sisepoliitiline elu pingelisem  kui Rootsil.
Lapua liikumine
Laupa liikumise mõjul suruti kommunistid Soome poliitikaelust kõrvale.

# data[].attributes.body
Hoidus uute riikidega mis tahes püsivamaid poliitilisi suhteid sõlmimast ja piirdus vaid kaubanduslike ning kultuurisidemetega.
1929. aastal külastas Rootsi kuningas Gustav V Eestit, kus teda väga soojalt vastu võeti.
1920. aastatel pandi alus Rootsi järkjärgulisele kujunemisele heaoluriigiks.
1930. aastatel kogusid Rootsis toetust sotsiaaldemokraadid.