# data[].attributes.body
„Mina ja sina erineme-see on väärtus” on see tõttu väärtus, sest kui me oleksime ühesugused siis maailmas oleks kõigil igav.

Kuna me kõik erineme üks teistes siin maailmas ei saa olla igav kuna me erineme ja kõigil on erinevad: mõtted, soovid, elukoht, jne.

# data[].attributes.body
kristjan

# data[].attributes.body
Caspar

Rebane on väikese koera suurune ja pika koheva sabaga. Joostes hoiab ta saba horisontaalselt. Tema selja karvad on oranžid. Eestis eelistab ta elupaigana metsatukkasid. Rebane toitub peamiselt närilistest. Ta on ettevaatlik ja oskab hästi põgeneda. Rebase urul on alati mitu väljapääsu. Urud on põhiliselt kutsikate kasvatamiseks. Ta kaevab urud ise või kohendab mägra urge. Rebasel on väga hea kuulmine ja haistmine ning ta näeb pimedas hästi. Rebane on karusloom. Ameerika punarebasest on aretatud farmides kasvatatav hõberebane. Inglismaal on rebasejaht traditsiooniline ajaviide.

Hõberebane

# data[].attributes.body
Caspar

Öösorr on öösorlaste sugukonda öösorri perekonda kuuluv ja ainuke Eestis elav öösorriliste seltsi kuuluv lind. Eesti Ornitoloogiaühing valis öösorri 2019. aasta linnuks.

Välimus
Öösorri ülapool on pruunikashall tumedate tähnide, mustjate triipudega ja roostekarva varjundiga. Nagu mõned teisedki öösorlased, moodustab öösorri liik kaks sulestiku värvilt erinevat vormi: ühed isendid on hallimad, teised rohkem roostevärvi. Keha alapool on ookrivärvi, peente mustjaspruunide vöötidega. Kurgualuse külgedel on kummalgi pool valge laik. Valge laik on ka kahe äärmise tüürsulgede paari tipus.

# data[].attributes.body
Rändrott ehk võhr on hiirlaste sugukonda roti perekonda kuuluv näriline.

Rändrotti nimetatakse ka halliks, pruuniks, harilikuks ja aidarotiks. Tema ladinakeelne teaduslik nimetus tähendab tõlkes norra rotti.

Välimus
Rändroti tüvepikkus on 18–25, harvem kuni 27 cm. Saba moodustab tüvepikkusest ligi 80%. Kõrvalesta pikkus moodustab tagakäpa pikkusest 2/3. Rändroti kasukas on tihe ja pruun või tumehall.

Toitumine
Rändrott on kõigesööja, aga eelistab liha. See, mida rändrotid süüa armastavad, sõltub nii asurkonnast kui sellest, mis üldse kätte saada on.

Kahjulikus
Öeldavalt on rändrott inimesele kõige halivm loom. Ta närib mööblit, kahjustab seda ja tegutseb just öösel, millal võib olla sellepärast ka müra. Kõik võib oleneda rotist.

Roti kasutamine
Rott on kasutusel laboriloomana.
Tallinna loomaaias kasvatatakse rotte teistele loomadele toiduks. 19. sajandil oli inglismaal leivnud rotitapmise sport, mis keelati ära 20. sajandil.

Rott lemmikloomana
Veel peetakse teda lemmikloomana, kuna ta on intelligentne ja saab enamasti väga toredaks inimsõbralikuks loomakeseks.

Madis

# data[].attributes.body
Lenna

Liiginimi ladina keeles: Martes martes
Rahvapäraseid nimesid: Nugis, nukits

Välimus: Metsnugis on meie metsade tavaline kiskja. Metsnugise karvastik on tihe, kohev ja väga ilus. Kõrvad on terava tipuga ja võrdlemisi suured. Ta on pruuni värvi karvastikuga, millel kurgu all ja kaelal on kollakas kuni oranzikas laik, mis ulatub ka esikäppadeni. Keha alaosa on neil heledam kui ülapool. Jalad on tumedamad. Talvel on neil tallad karvased.
Suuruselt on ta võrreldav kodukassiga. Looma tüvepikkus on 36–56 cm, saba pikkus 17–28 cm, isendid kaaluvad 0,5–2,2 kg. Isaseid on umbes 12% emastest rohkem. Metsnugised on väga sarnased kivinugistele, kellega nad on ühesuurused, vahel veidi kogukamad ja lühema sabaga.

Levila: Metsnugise looduslik levila hõlmab peaaegu kogu Euroopat koos Briti saartega ning teda ei leidu ainult Skandinaavia põhjaservas ja Hispaanias. Ta elab veel Kaukaasias ja ida suunas kuni Obini. Seega kattub tema levila suurel määral kivinugise omaga.

Eestis leidub metsnugiseid nii mandril kui ka saartel ja kokku hinnatakse nende arvukuseks umbes 4000 isendit.

Nugiste arvukus kõigub aastati suurel määral. See on seotud nende saakloomade (näriliste ja jäneseliste) arvukusega.

Eluviis: Metsnugis, nagu nimestki näha, on tüüpiline metsaloom. Ta eelistab vanu risustunud, suurte õõnsate puudega okas- ja segametsi, lagedale tuleb ta üksnes saaki jahtides. Tema redupaikadeks on puuõõnsused, tuulemurd, oravapesad jms.
Metsnugis on enamasti aktiivne hämarikus ja öösel. Ta on hea ronija ja oskab koguni puult puule hüpata. Sellegipoolest ronib ta puude otsas harva, eelistades liikuda maapinnal ja lumel. Saaki jahtides on nad tugevad, osavad ja vastupidavad.

Toidulaud: Metsnugise peatoiduks on närilised, eriti niidu-uruhiired, kuid sööb ka linde, kahepaikseid ja eriti levila lõunaosas marju. Ta ei piirdu väikeste loomade püüdmisega, vaid püüab edukalt jäneseid, laanepüüsid, oravaid ja isegi metsiseid. Meeleldi sööb ta mett ja metsmesilaste vastseid. Pärast edukat jahti peidab ta ülejäänud saagi tagavaraks ära.

Vaenlased: Looduslikud vaenlased metsnugistel peaaegu puuduvad. Juhuslikult võivad neid murda hundid või ilvesed, vahel harva langevad nad saagiks ka rebastele ja suurtele röövlindudele.

Eluiga: Metsnugis on vangistuses elanud 18 aastat vanaks. Looduses on eluiga tavaliselt 8–10 aastat.
Nugiste sigimiskäitumine on omapärane.

Paljunemine: Nad paarituvad suvel, juunis-augustis. Tiinus kestab 236–276 päeva.
Pojad sünnivad kevadel. Pesakonda kuulub 2–8 poega, kes kaaluvad sündides 30 g. Pojad sünnivad pimedatena ja saavad 30–36 päeva vanuselt nägijateks. Nad hakkavad juuni keskel pesast väljas käima ja saavad täiesti iseseisvaks 6 kuu vanuselt.

Ohustatus ja kaitse: Metsnugis on tavaline jahiloom, kellele võib jahti pidada kastlõksuga, puult või ehitisest ulukit kohe surmava püünisrauaga või varitsus- ja hiilimisjahina ja jahikoeraga 1. novembrist - 28. veebruarini.

Huvitavaid tähelepanekuid: Nugistele ei meeldi vesi ja märjakssaamine. Suurema osa oma elust veedavad nugised puu otsas.

Videod metnugisest: https://youtu.be/-0_5epTjFlg
https://youtu.be/DfKOcAXmNk8
Pilt metsnugisest:

# data[].attributes.body
HUNT
Hunti võib välimuselt kergesti pidada suureks koeraks. Oma lihaselise keha, jõuliste jalgade ja võimsete lõugadega sarnaneb ta idaeuroopa lambakoeraga. Erinevalt koerast ei hoia võsavillemi saba kunagi rõngasse ja hundi jälg on koera omaga võrreldes kitsam ning pikem. Mõistatustes ja muinasjuttudes on hunt olnud ikka tark, julge ja vastupidav metselanik. Nendele omadustele võiks veel lisada kiiruse ja tugevuse. Näiteks võib hunt hambus ära viia terve lamba.

Hunti võib Eestis kohata varjulistes metsades, rabades ja võsastikes ning aastaid tagasi oli hunt levinud kogu põhjapoolkeral, välja arvatud Aafrikas ja igilume- ja jääga kaetud aladel.

Praeguseks on tema arvukus kahanenud Põhja-Ameerikas ja Lääne-Euroopas. Talvel elavad hundid kindlal maa-alal, mille piire pidevalt kontrollitakse ja märgistatakse kutsumata külaliste eest. Suurtele sõralistele peetakse jahti terve karjaga. Ajujahi taktika kasutamisel on osa karja liikmetest jälitaja rollis, teine osa aga varitseb parajat hetke ründamiseks. Hundi saakloomade hulka kuuluvad veel jänesed, temast väiksemad kiskjad, sageli ka konnad, hiired, putukad ja linnumunad. Hundikari suudab maha murda ka karu.

Poegade kasvatamisega tegelevad isa- ja emahunt koos. Pesa rajatakse varjulisse, raskest ligipääsetavasse kohta veekogu lähedale. 2...9 mustjaspruuni kutsikat sünnib aprilli alguses. Lisaks piimale toidetakse poegi ka poolseeditud lihaga, mille vanemad pesa juures välja oksendavad. Suve algul hakatakse pesasse tooma ka elustoitu, et pojad saaksid keerulist saagipüüdmist ja murdmist harjutada.

Kindlasti on tuttav selline mõte, et hunt on metsa sanitar, kes kütib haigeid või vigaseid loomi ning piirab näriliste ja sõraliste arvukust.

Inimesel oleks hundilt õppida julgust ja vastupidavust, eks ütle vanasõnagi: "Julge hundi rind on rasvane".

# data[].attributes.body
Fiona

Välimus ja liik ise

Karu on kõigile hästi tuntud loom. Ta on suur, massiivne, hele- kuni tumepruuni karvaga. Saba on tal lühike ja karvade sisse peitunud. Poegadel on kaela ümber valge krae, mis vahetevahel on säilinud ka vanaloomadel. Karule on iseloomulik see, et ta kõnnib talla peal. Selle poolest sarnaneb ta inimesega. Hambad on tal nürid nagu kõigil, kes söövad nii taimset kui ka loomset toitu. Karu on Eesti mandriosal küllaltki tavaline loom, kelle arvukus on käesoleva sajandi jooksul tunduvalt suurenenud, ulatudes kaasajal rohkem kui viiesaja isendini.

Karud elavad kuni viiekümne aasta vanuseks.

Eluviis

Karud eelistavad elada suurtes metsades, milles on tuule poolt mahalangetatud puid ja milles leidub rabalaike. Karud liiguvad ringi peamiselt videvikus ja öösel, harva päeval. Päeva ajal nad tavaliselt magavad kuskil kõrge heina sees või mõnes muus varjulises kohas, kus neid ei segata. Seetõttu ei ole elusat karu looduses just kerge kohata. Karu nägemise looduses teeb veel raskeks ka see, et inimese juuresolekust märgates eelistavad nad eemale minna.

Talve veedavad karud taliuinakus. See kestab novembrist märtsi või aprillini. Sel ajal on neil kehatemperatuur natuke madalam kui tavaliselt ja ka ainevahetus aeglustub.

Toitumine

Karud söövad peamiselt mitmesuguseid taimi ja nende seemneid ning marju. Ära ei ütle nad ka putukatest ja nende vastsetest. Elusaid loomi tapavad karud suhteliselt harva eelistades värskele lihale kergelt roiskunut. Hea meelega söövad karud mett.

Paljunemine

Paljunemine on pruunkarudel aprillist juulini. Pojad sünnivad emaslooma taliuinaku ajal jaanuaris. Tavaliselt on karul korraga üks või kaks, harva kuni viis poega. Pojad on algul täiesti abitud ja suudavad ennast vaid nisadeni vedada ning piima imema hakata. Silmad avanevad poegadel kuu aja vanuselt ning neid imetatakse neli - viis kuud. Pojad on emaslooma hoole all kolmanda eluaastani, peale mida nad saavad iseseisvaks.

Saaremaa karud:

https://www.youtube.com/watch?v=OjuKU7aRa9E

# data[].attributes.body
Marii Heliis

Põder on hirvlaste sugukonna suurim esindaja ja meie metsade suurim imetaja.

Välimus. Ta on pikkade jäsemete ja laiade sõrgadega, iseloomulikud on ka pikk ülamokk ning kuni 40 cm pikkune habe lõua all. Õlakõrgus ületab 190 cm ning täiskasvanud põdrapulli kaal võib olla kuni 600 kg. Labidakujulised sarved ehivad ainult põdrapullide pead.

Toitumine. Põder toitub ainult taimedest, süües suvel 30...40 kg ja talvel 15...20 kg rohtu, lehti ning puuoksi päevas. Männi- ja kuusekoorega maiustades võib põder metsale palju kahju teha.

Järglased. Põdraema kannab vasikat 8 kuud ja toob aprilli lõpul või mai alguses ilmale ühe, harva kaks vasikat. Vastsündinult kaaluvad vasikad 6...15 kg ja on kaetud heleda titekarvaga. Kuid nad kasvavad ruttu, võttes ööpäevaga kaalus juurde kuni 2 kg.

Arvukus. Eesti metsades elab enam kui 10 000 põtra. Jahimeeste saagiks langeb aastas keskmiselt 2000 põtra.

Eluiga. Põdra eluiga ületab looduses harva 15 aastat. Põdra vanust loetakse aastaringide järgi hambast tehtud lihvil: talvel moodustunud lubisoolarõngad on kitsamad kui suvised.

Elupaik. Põtrade elupaikadeks on jõe-, järve- ja soorikkad suuremad metsaalad. Samuti noorendikud ja võsastikud

Vaenlased. Põdra suurimaks vaenlaseks on inimene, kes kütib põtra liha ja trofee saamiseks. Põdra vaenlasteks looduses on hunt ja karu. Põdravasikat võib ohustada ka ilves.

Vanarahvatarkus. Vanasti ütlesid jahimehed, et kui lähed karujahile, pane säng valmis, aga kui põdrajahile, siis puusärk (kirst). Tõsi, üks jalahoop võib olla juba surmav.

Põder ei ole Eestis looduskaitse all, põdrajaht on lubatud. Jahihooaeg kestab 15. septembrist 15. detsembrini.

Pilte põdrast:
https://www.looduspilt.ee/index.php? page=vaata&otsisona=p%F5der

# data[].attributes.body
Kristel

Kehamõõtmed: Tüvepikkus on 50...90 cm, sabapikkus 40...60 cm.

Kehamass : 4...10 kg.

Arvukus Eestis: Tavaline liik, loendatud on 6000 isendit.

Elupaik ja -viis: Kõige eelistatum elupaik on kultuurmaastik väikeste metsatukkadega. Elutseb ka metsades, soodes ja rabades. Suuri metsamassiive väldib. Põhiliselt üksikeluviisiga. Uruga on seotud vaid pesakonnaperioodil.

Toitumine: Toitub väikese ja keskmise suurusega selgroogsetest: konnad, roomajad, hiired, jänesed, ondatra, linnud, nende munad (põhiliselt pardid ja kanalised). Sööb ka putukaid, raibet ja vähesel määral ka taimset toitu: marjad, viljad (teravili), oras jm.

Sigimine: Jooksuaeg on veebruaris. Tiinus kestab 55...65 päeva, mille järel sünnivad pimedad ja musta värvi pojad. Poegi 3...10, Eestis keskmiselt 4,7.

Areng: Silmad avanevad kahenädalaselt. Imetamine kestab kuu aega, üle kahenädalastele poegadele annab ema ka peenestatud toitu. Urust hakkavad pojad väljas käima ühe ühekuusena, iseseisvuvad nelja kuu vanuselt. Suguküpseks saavad rebased ühe aasta vanuselt.

Välimus:Rebane on kõigile tuntud metsaelanik. Kuigi tema karva värvus on väga varieeruv, on see enamasti seljapoolt punakaspruun ja kõhupoolt valge või hall.

# data[].attributes.body
KUIDAS HOIDA METSA?

# data[].attributes.body
BIOLOOGIA

# data[].attributes.body
METSLOOMAD

# data[].attributes.body
IMETAJAD

# data[].attributes.body
LINNUD

# data[].attributes.attachment_link.title
Woodland Birds Chirping - Vögel - Oiseaux - Vogels - Fåglar - Aves

# data[].attributes.body
Katarina

Välimus: Eriti sarnaseks võib teda pidada idaeuroopa lambakoeraga, oma lihaselise keha, tugevate jalgade ja võimsate lõugadega. Kuid erinevalt koerast ei tõmbu hundi saba kunagi rõngasse ning võsavillemi jälg on võrreldes koera omaga kitsama ning pikem. Huntide karvastik on tavaliselt hall, kuid leidub ka puhtalt valgeid, punase, pruuni või isegi mõndadel juhtudel segu neist karvkatte värvidest. Isased hundid kaaluvad tavaliselt umbes 44 kg ning emased hundid 38 kg.

Elupaik: Hundid on levinud põhja Ameerikas ning Euraasias ning on võimelised kohanema väga erinevate elutingimustega.
Elupaigana väldib hunt lausmetsa ja eelistab avamaastikku, kuna sealsed küttimistingimused on paremad. Eesti alad on aga enamasti kultuuristatud ja hunti võib rohkem kohata võsastikes ja rabades. Koobas rajatakse veekogu äärde looduslikku varjulisse paika, harva kaevatakse koobas.

Paljunemine: Hundid alustavad järglaste saamist teise ja kolmanda eluaasta vahel. Suguküpselt lahkub enamik hunte oma sünnikarjast, et liituda mõne teise karjaga või luua oma. Hundid leiavad paarilise kogu eluks. Hundikutsikad sünnivad varjulises, kuiva pinnasesse kaevatud lõunapoolsele nõlval urus, pimedate ja kurtidena. Pärast 63 päeva kestnud emahundi tiinust. Tavalise pesakonna suurus on enamasti neli kuni kuus hundikutsikat. Esimesel kolmel nädalal vajavad väiksed pojad söötmist iga nelja kuni kuue tunni järel. Emahunt püsib tavaliselt urus oma poegadega ning teised hundikarja liikmed toovad talle süüa.

Toitumine: Hundid on karnivoorid, toitudes ainult lihast. Kriimsilmad peavad enamasti jahti karjades, mõningatel juhtudel ka üksi. Karjana koostööd tehes on neil võimalik püüda endast mitu korda suuremaid ulukeid. Hundid toituvad peamiselt sõralistes kuid ei ütle ära ka väiksematest ulukitest nagu näiteks jänesed, mutid ja linnud.

Hundi hääl:
https://www.loodusheli.ee/ET/loomaliigid/imetajad/taxonid=395&speciesid=441

Veel teadmisi:
https://www.youtube.com/watch?v=ApJ5EiiBXDQ

Pilt hundist:

# data[].attributes.body
Ohakalind
Ohakalind on vintlaste sugukonnast ohakalinnu perekonnast pärinev linnu liik.

Välimus

Ohakalindu pea on punane põsed ja kõhualune on valged. Selg aga pruunikas aga kukal tiivad saba on mustad. Huvitav teada, et jäigad suled pealael kaitsevad ohakalindu torkivade okaste eest.

Eluviis

Pesitsusajal laguneb ohakalindude populatsioon paarideks või väikesteks rühmadeks, väljaspool pesitsusaega kogunevad ohakalinnud suurtesse parvedesse. Sügisel ja talvel liiguvad nad sageli linnadesse, kus nad parkides, tühermaadel ning asulates umbrohuseemneid hangivad. Osa ohakalinde lendab talveks Lääne-Euroopasse, kus valitseb pehmem kliima.

Elupaik

Ohakalindu kohtab Euraasias ja Euroopas kui ka Eestis. Ohakalind elab Kõige meelsamini nad kesapõldudel, teeäärsetes põõsastes ja hooletussejäetud aedades.

Toitumine

Ohakalindudele meeldivad väga ohka ja takjaliikide seemned.  Neede tamne seemned on ohakalinnu põhitoit. Ohakakinndudele meedivad ka teiste taimede seemned. Ohakalinnud istuvad sageli taimedel, millest nad toituvad, rippudes pea alaspidi, et seemneteni küündida. Ühena vähestest lindudest on ohakalind suuteline toitu jalaga kinni hoidma. Ohakalinnu nokk on pikk ja terav. See toimib nagu pintsett, tänu millele on ohakalind võimeline koukima teistele lindudele kättesaamatuid seemneid. Huvitav fakt on see, et aiapidajad armastavad ohakalinde, kuna naad söövad umbrohuseemneid.

Ohakalinnu laul: https://www.youtube.com/watch?v=vk8w01niKf0
Ohakalind

# data[].attributes.body
Lenna

Pöialpoiss on Eesti ja Euroopa väikseim linnuliik.
Pöialpoiss on Luksemburgi rahvuslind. Pöialpoissi on nimetatud ka Euroopa koolibriks, sest ta on Euroopa laululindudest kõige pisem.

Levik: Pöialpoiss on levinud katkelisel areaalil kogu parasvöötme Euraasias Assooridelt, Briti saartelt ja Norrast kuni Sahhalini ja Jaapanini. Eestis on pöialpoiss tavaline lind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 300 000 – 400 000 paarile, talvist arvukust 200 000 – 600 000 isendile.

Välimus: Pöialpoisi kehapikkus on 9 cm, kaal 4–7 g. Värvuselt on ta pealt hallikaspruun, kõhupoolel helehall. Iseloomulikuks tunnuseks on isaslinnu mustaservaline kollane ja emaslinnu ereoranž kiird. Noorlinnul puudub eredavärviline kiird. Pöialpoisi häälitsused ja laul on ülipeened. Laul on enamasti valsitaktis, kolm neljandikku taktimõõdus peenekõlaline sidin.

Toitumine: Toitub putukatest.

Elupaik: Elupaigana eelistab kuusikuid. Elutseb okas- ja segametsades, parkides ja kalmistutel. Eestis üldlevinud ja rohkearvuline haudelind, hulgulind ja läbirändaja. Osa lindudest lendab talvituma Kesk-Euroopasse.

Pesitsemine: Pesa ehitab tavaliselt kuusele. Kurnas on mais 8–12 muna, mida emaslind haub 15–17 päeva. Mõlemad vanemad toidavad poegi 17–22 päeva. Juunis-juulis pesitseb teist korda.Pesa ehitab ta tavaliselt kuusele ja kinnitab selle allarippuva oksa tipuosas oksaharude vahele. Tavaliselt asub pesa üsna kõrgel, 4…17 m kõrgusel. Pesa on suhteliselt väike kerajas paksuseinaline ehitis. Lennuava asub ühel küljel.

Laul: Nii nagu pöialpoiss ise on pisitilluke, on ka ta hääl ülipeenike, kuuldav ainult vilunud kõrvale. Seega võib tema laul olla kriteeriumiks kuulmisteravuse hindamisel. Vananevale inimesele muutub pöialpoisi häälitsus kuuldamatuks ühe esimese häälena looduses, sest vanaduses kõrv nii kõrgeid helisid lihtsalt enam ei taba. Elatanud inimene ei kuuleks pöialpoisi laulu ka siis, kui see laulaks otse tema kõrva ääres.

Pildid: https://files.plutof.ut.ee/public/orig/0C/54/0C54F806B8ECB6F2656A2AE5F69E9542CC92E81F515083F87DB9016A152BD4AA.JPG

https://files.plutof.ut.ee/public/orig/9E/09/9E09A8873DFADE4DF07AF81132B0B2A907DBF6743C5F3AC27C28561425E31E58.JPG
Video:
https://youtu.be/Xo329u_buao
Pöialpoisi laul:
https://youtu.be/nOmB2QmJI9s

# data[].attributes.body
Kärbsenäpp on üks enim uuritud liike maailmas. Must-kärbsenäpp on zooloogidele heaks uurimisobjektiks, kuna pesitseb meeleldi ja suurel arvul pesakastides, mistõttu on uurimismaterjali kogumine lihtne. Ka Tartu Ülikooli lindude käitumisökoloogia töörühm on uurimise alla võtnud rasvatihase kõrval just must-kärbsenäpi.

Välimus

Nagu kõigil kärbsenäplaste sugukonna liikidel on ka must-kärbsenäppidel pikad tiivad ja pikk saba, mis võimaldavad neil õhus manööverdada. Nende jalad on lühikesed ja nõrgad ning neid vajavad nad pikka aega valvekohas saagi jälgimiseks.

Toitumine

Must-kärbsenäpp on peaaegu täielikult putuktoiduline lind. Peamiselt toitub ta selgrootutest, eriti lendavatest putukatest.

Laul: [[File:Pied_Flycatcher_(Ficedula_hypoleuca)_(W1CDR0001423_BD1).ogg]]
Halli kärbsenäppu pilt:

# data[].attributes.body
Fiona

Välimus: Siisikese tüvepikkus on 11–12,5 cm. Ta on ohakalinnust märksa väiksem ja kaalub 11–14 g. Keha külgedel on tumedad triibud, tiibadel kaks kollast vööti. Külgmistel tüürsulgedel on laialt kollast, muu osa sabast on must. Isaslinnu pealagi on must, rind kollane. Emaslinnu pealagi on rohekas, muu sulestik on tähniline hallikaspruun, tiibadel ja sabal on kahvatumad kui isasel. Nokk on lühike ja kooniline, nagu tavaline teratoiduliste lindude puhul.

Toitumine: Siisike sööb peamiselt puude seemneid – pesitsusajal eeskätt okaspuude, muul ajal lepa ja kase seemneid. Võilille ja teiste korvõieliste seemnete valmimise ajal tuleb ta paaridena ja pesakonniti avamaastikule neid nokkima. Ta sööb ka putukaid, eriti lehetäisid.

Toitumisel ripub ta, selg allapoole, tihti kase- või lepaurbade ja peente oksakeste küljes.

Pesitsemine: Siisikesepaarid moodustuvad juba talvel. Pesitsema hakkab paar pärast saabumist. Pesa ehitab emaslind üksi, aga isaslind toob tihti ehitusmaterjali kohale.

Pesa asub enamasti kõrgel okaspuu külgoksal ja on väga raskesti leitav, sest sulandub ümbritsevate okstega hästi ühte . Pesa on paksude seintega ja koosneb väljastpoolt samblikust, seestpoolt on vooderdatud taimevillaga.

Siisike pesitseb suve jooksul kaks korda. Täiskurna nelja või viie munaga on leitud aprilli lõpust juuni keskpaigani, vahel ka hiljem. Munad on valkjad, pruunika kirjaga. Poegi toidavad mõlemad vanemad.

Järglased: Pojad haub välja emaslind üksi 12–14 päevaga. Sama kauaks jäävad pojad pessa. Mõlemad vanemad toidavad neid väikeste putukatega: pisiliblikate röövikute ja lehetäidega. Lisaks loomsele toidule annavad vanemad poegadele vees leotatud taimetoitu: võrseid, idandeid ja pungi. Pojad lendavad pesast välja mai lõpul või juunis. Esialgu viibivad vanalinnud nende juures, kuid varsti jätavad nad omapead

Eluviis: Pesitsusajal elab siisike okas- ja segametsades, eriti mägimetsades, mõnikord väikestes metsatukkades ja okaspuudega parkides ning kalmistutel. Hulguliikumiste ja rände ajal on ta tavaline igasugustes puistutes. Suve lõpul meelitavad neid lehtmetsadesse kase- ja lepaseemned.

Väljaspool pesitsusaega on siisike väga seltsiv ja moodustab suuri parvi, sageli koos urvalindudega, kellega kuulub samasse sugukonda, kuid eri perekondadesse.

Siisikese kevadränne algab vara, veebruaris ja kestab aprillini, põhja pool isegi maini. Siisikeste salgad on väikesed, kuid väga liikuvad ja häälekad, mistõttu jäävad nad kergesti silma.

Siisikese laul:
https://www.loodusheli.ee/ET/loomaliigid/linnud/taxonid=316&speciesid=483
Video siisikesest:
https://etv.err.ee/1077099/siisike
Pildid siisikesest:
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/9/9e/Carduelis_spinus_male.jpg

# data[].attributes.body
lehtmetsades ning parkides ja kalmistute

# data[].attributes.body
Katarina

Välimus: Laulurästa üldpikkus on 21,5–23 cm, tiiva pikkus umbes 12 cm . Lind kaalub 70 g .Linnu ülapool on pruun ja alapool kollakasvalge või valge taustaga ning kirjatud ovaalsete kuni kolmnurksete mustpruunide tähnidega. Kaenlasulestik on ookerjasruuge.
Elupaik: Laulurästas elab Eestis peaaegu kõigis kuusesegustes puistutes, eelistades salukuusikuid. Ta elab ka sookaasikutes, puisniitudel ja lehtmetsades ning parkides ja kalmistutel. Briti saartel on ta parkides ja aedades tavaline. Mägedes pesitseb ta kuni metsapiirini.
Pesitsemine:
Laulurästa pesa asukoht võib olla väga mitmesugune. Eelistatumaid pesapuid on kuusk, sest selle oksal paiknev pesa on vihma, tuule ja päikese eest kõige paremini kaitstud. Tihti rajatakse pesa ka tuulemurdu, langenud puu tüvele või okste vahele, kännu otsa, kuid alati metsaserva lähedale, välu või hõreda puistu ligidusse.

Pesa asub 1–10, tavaliselt 2–5 m kõrgusel.

Laulurästa pesa on omapärane ja vastupidav, rohekas kausjas ehitis
Laulurästapaar töötab kiiresti: pesa ehitamiseks kulub 3 päeva, selle sisepinna "krohvimiseks" veel 1–2 päeva . Seejärel pesa kuivab päev otsa ja siis muneb emaslind sinna esimese muna .Peaaegu kõikjal pesitseb laulurästas kaks korda aastas. Esimeses kurnas aprilli-mai vahetusel on 5–6, teises juunis 4–5 sinirohelise taustaga hajusalt mustjatähnilist muna . Isaslind haudumisest osa ei võta, ta valvab territooriumi, hoiatab emast ohu korral ja vajadusel kaitseb pesa. Haudumine kestab 12–13 päeva. Pojad kooruvad tavaliselt 1–2 päeva jooksul.
Toitumine:  Nagu teisedki rästad, korjab laulurästaski toitu maapinnalt või rohurindest. Puudelt-põõsastelt nokib ta üksnes väheliikuvaid putukaid. Vanalinnud söövad suvel peamiselt selgrootuid: vihmausse, hulkjalgseid, traatusse, röövikuid, lehevaablaste ja kärbeste vastseid, väikesi mardikaid, harvem limuseid ja ämblikke.
Laulurästas on segatoiduline. Pärast metsamarjade valmimist läheb ta suurel määral üle marjatoidule.

Purustatud teokojad kividel on tihti tema tegevuse jäljed

Laulurästase heli:
http://www.loodusheli.ee/ET/loomaliigid/linnud/taxonid=316&speciesid=403
Video laulurästast:
https://www.youtube.com/watch?v=i5u3H1vwa5Q
Pilt laulurästast:
https://i.pinimg.com/originals/83/c5/62/83c562077909a1e2af37c50b9d999efe.jpg

# data[].attributes.headline
Laanepüü on hakisuurune jässaka kehaga kanaline. Laanepüü seljasulestik on hall, tumedamate pruunikate ja hallide tähnidega.Laanepüü on meie metsade põlisasukas.Laanepüü on raskesti märgatav suurte metsade lind, arglik ja põgenemiserk.https://vikerraadio.err.ee/1085370/linnukool-laanepuu

# data[].attributes.subject
Laanepüü on hakisuurune jässaka kehaga kanaline. Laanepüü seljasulestik on hall, tumedamate pruunikate ja hallide tähnidega.Laanepüü on meie metsade põlisasukas.Laanepüü on raskesti märgatav suurte metsade lind, arglik ja põgenemiserk.https://vikerraadio.err.ee/1085370/linnukool-laanepuu

# data[].attributes.body
Rebane on eesti metsades üks kõige tunduim metsaelanik. Rebane kuulub koerlaste sugukonda.

Välimus

Rebanse karvkasukas on punakaspruun ja kõht on tavaliselt valge või hall. Keha pikkus on 50-90 cm, saba pikkus on 40-60 cm ja kaal on 4-10 kg.

Eluviis ja elupaik

Rebastele meeldib kõige rohkem elada avamaastikul, mis on vahelduvad metsatukkadega. Kohata võim rebast igal pool nr: rabas, soos. Rebastele ei meeldi elada ega käia suurtes metsades. Rebane on peamiselt üksikeluviisiga ja paikne. Jahti peab rebane hämars. Rebane elab ise tehtud urus või teiselt looma urus nt mäger.

Toitumine

Rebane toitub pemiselt konnatest, roomajtest, närilistest, lindudest ja kui kätte saab siis ka linnumune. Vähe sööb taimi, putukaid, raipeid. Kodulinde sööb ka aga vähe.

Muu

Rebane on kasulik selle poolest, et ta reguleerib näriliste arvukust aga ta on ka ohtlik, sest sest ta levitab ohtlike haigusi nt marutaud, kärntõve jne

REBASE pilt:

# data[].attributes.body
Janeli

Kaitse Eestis: Karu ei ole Eestis kaitse all olev liik.

Elupaik: Karu elab põhiliselt suuremates metsamassiivides. Meist põhjapool ulatub eluala tundrateni. Avamaastikul vajab ta mõningast tihedat taimestikku, kus end päeval varjata. Harilikult elab ta kõrvalistes, raskesti ligipääsevates metsades. Talviti karu magab maapinnaorvas või –koopas, mille ta vooderdab oksaraagude, sambla või muu kuivanud taimse materjaliga. Enne talve võib ta teha mitu sellist pesa. Magamiskambri tavaline ruumala on umbes 2m³

Eluviis: Karu on põhimõtteliselt öise eluviisiga, päeval liigub karu siis kui teda häiritud. Sügisel, kui marjad on valminud, siis võib teda tihedamini ka päeval näha. Harilikult rändavad karud päevas kekskmiselt 2-3,5 km; kõndides on nende kiirus 5-6 km/h, sörkides 10-12 km/h, joostes 22-51 km/h. Täiskasvanud isased rändavad laialt ringi.
Harilikult on karud üksildased, kuid rikkalik toiduvaru võib palju karusid ühte kohta kokku meelitada. Emased karud võivad ühes kodupiirkonnas elada ka mitmekesi koos. Isased on üksildased, kuid nende territooriumid hõlmavad mitme emase piirkondi ja kattuvad ka teiste isaste terrirooriumitega. Isased võivad sigimisperioodil emaste pärast võidelda. Rivaali ärritamiseks ja ümbruse uurimiseks võivad ja tihti ka tõusevad karud tagajalgadele.
Suhtlevad karud häälitsedes: viha või hirmu korral lõrisetakse või vingutakse. Emakaru kutsub poegi tavaliselt "mökitades". Samuti toimub ka lõhnamärgistamine ja puude kraapimine, kriimustamine, koore nühkimine, mõnikord ka noortele puudele vindi peale keeraimine.

Segamini võib ajada: Eestis teda veavalt kellegagi segi võib ajada. Kui siis ehk ainult kaugemalt mõne suure ja tumedat värvi metsseaga.

Arvukus Eestis: 2001. Aastal hinnati karude arvukus Eestis 550 isendile. Kogu maailmas on neid kusagil 200 000 ringis.

Eluiga: Looduses elab karu tavaliselt 20-30. aastaseks. Suremus on eriti kõrge just alla ühe aastaste poegade seas. Võib kohata ka kannibalismi.

Pereelu: Karud paarituvad tavaliselt maist kuni juulini. Pojad sünnivad tavaliselt jaanuaris-veebruaris ning suguküpseks saavad alates 5 eluaastast. Tiinus kestab 210-255 päeva. Pesakonnas on tavaliselt 1-3 poega aga võib olla ka kuni 5 ja sagedasti on palju kaksikuid. Poegimisintervall on 3 aastat ja enam. Sündides on pojad kusagil orava suurused, pimedead, karvadeta ning kaaluvad umbes 400-600 g. Pojad jäävad pesasse umbes 4 kuuks ning seejärel elavad emaga koos umbes 1,5-3,5 aastat. Emapiimast võõrduvad nad kusagil 1,5 aastaselt.

Toidulaud: Karu toiduks on: marjad, rohttaimed, raiped, putukad, juured, vahetevahel ka põdrad, lambad, lehmad. Sügisel enne uinakut sööb suures koguses marju, tammetõrusid või kaerapõllul kaera.

Vaenlased: Karu vaenlaseks on inimene, kes oma tegevusega võib põhjustada karude arvukuse vahenemist. Nendeks tegevusteks võivad olla üleküttimine, liiklus (autod), metsade raiumine ja paljud teised sarnased tegevused.

Huvitavaid tähelepanekuid:

Haistmine ja kuulmine on karul üliteravad aga nägemine on kehv.

Karu kiirusrekord on 50-60 km/h.

Viimase 50 aasta jooksul on karude arvukus kõikides Euroopa populatsioonides tõusnud.

Karu vanust võib määrata tema tagakäpa jälje suuruse järgi: 9-18 kuu vanustel poegadel on jälje pikkus 13-14,5 cm, 2,5 aastastel 16 cm, 3,5-4,5 aastastel 18-19,5 cm ja umbes 5-aastastel kuni 22 cm, suurte ja vanade isakarude jäljed võivad olla kuni 30 cm pikad.

Karude väljaheited sisaldavad palju seedimata toidujäänuseid, eriti taimeosi.

Karu tegevusjälgedeks on kaevamisjäljed, lahti kraabitud kõdunenud puit, ümberpööratud kivid, kriibitud puutüved ning hõõrutud koor. Kui karu kasutab pesakoobast siis on taimestik 1-2 meetri raadiuses koopast lamandunud või on muld kinni tallutud.

Karu hääl:
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/4/4e/Bear_growl.ogg

Video karust:
https://www.youtube.com/watch?v=TaCAPBAMiYM

Pildid karust:
https://s.abcnews.com/images/US/GTY_grizzly_bear_jt_130818_16x9_992.jpg

https://www.mensjournal.com/wp-content/uploads/2017/10/Kamchatka-Brown-Bear-near-Dvuhyurtochnoe.jpg

# data[].attributes.body
Janeli

Kaitse Eestis: Ei kuulu kaitsealuste liikide hulka.

Millal võib Eestis kohata... Kuuse-käbilind on üldiselt paigallind, kuid võib juhtuda, et mõnel aastal neid meil ei kohtagi.

Välimus: Kuuse-käbilind meenuab veidi papagoid tänu oma nokale ja käbisöömisviisile. Nende nokaotsad on kõverad ja omavahel risti. Isaslinnud on telliskivipunase pea, selja ja alakehaga, emased on rohkem pruunikad-rohekad kollase taguotsaga. Noorlinnud
on hallikaspruunid ja tugevate triipudega.. Kuuse-käbilindude välimus varieeriub eri populatsioonides ja ka eri aegadel sulgimise tõttu.

Levik ja rändamine: Kuuse-käbilind pesitseb  okaspuumetsade piirkondades  Põhja-Ameerikas ja Euraasias. Ta on üldiselt paigallind, kuid võib liikuda lõuna poole kui toiduvarusid napib.

Kus võib kohata... Kuuse-käbilind tegutseb okaspuumetsades.

Eluiga: Tüüpiline eluiga on 2 aastat, pikim teadaolev eluiga on üle 8 aasta.

Eluviis: Kuuse-käbilind otsib toitu parvedes, seda isegi pesitsemise ajal. Nad on spetsialiseerunud käbidest seemnete kättesaamisele ja teevad seda nii, et võtavad käbi, hoiavad seda jalaga kinni ning nokaga avavad käbide 'soomuseid' ning keelega võtavad 'soomuste' vahelt seemne.
Kuusekäbilind võib pesitsda igal ajal, kui on piisav toiduvaru.

Pereelu: Kuuse-käbilind ehitab pesa okaspuu otsa tüvest eemale oksale. Pesa koosneb okstest, mille sisse on põimitud okkaid, rohtu, sammalt, sulgi ja muud metsas leiduvat. Pesa ehitab emaslind. Emane muneb pessa 3-4 muna ja haudub neid 14-15 päeva. Poegade noka otsad koorumise järel veel risti ei ole, alles 3 nädala pärast on neil juba äratuntav käbilinnu nokk. Lennuvõimelisteks saavad pojad 20-25 päevaselt, suguküpseks 1 aastaselt. Kuuse-käbilinnul on keskmiselt 2 kurna aastas.

Toidulaud: Söövad peamiselt okaspuude seemneid, kuid ei ütle ära ka muude taimede seemnetest. Toidupuudusel sööb ka putukaid.

Vaenlased:Väikekiskjad ja röövlinnud.

Arvukus: Eestis on kuuse-käbilind kõikuva arvukusega. Teda pesitseb siin 1.000-50.000 paari, Euroopas 5,8 - 13 miljonit paari. Eestis talvitub 1.000-300.000 lindu.

Iseärasused: Kuna kuuse-käbilind võib pesitseda ükskõik mis ajal, kui on ainult piisavalt toitu, siis ka sulgimine on neil hajusam ja seega on teda keerulisem täpselt määrata.

Käbilinnu laul:
http://www.loodusheli.ee/ET/loomaliigid/Linnud/taxonid=316&speciesid=577

Video käbilinnust:
https://etv.err.ee/1033735/kuuse-kabilind

Pildid käbilinnust:
Isane:
https://lh3.googleusercontent.com/proxy/1CFT7vSpsVav2eTZLv2HWjbIV1ijERF9cjrqoGxPrlBp2HRYzBqbqkc0HOy7OtUyay9dtEMhRAiAavMu_VKsMF9JeEaw8Y6VingPzBqrDNmf-Hk1-0unFx_HN6_GYaI
Emane:
http://www.naturephoto-cz.com/photos/mraz/kuuse-kabilind-50x_15b614.jpg

# data[].attributes.body
Linnu tutvustus, esitlus. Kirjeldus, eluviis, elupaik, toit, laul, rahvapärimus ja veel midagi huvitavat (videod, pildid..)

# data[].attributes.attachment_link.description
Mees Metsast - Photo Name: Sookurg - please enjoy browsing through my work!

# data[].attributes.attachment_link.description
Ohakalind (Carduelis carduelis) Fotod, Pildid. Ohakalind - Fotod loomi ja loodust - natuke lähemale loodusele

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuuse-käbilind (Loxia curvirostra) Fotod, Pildid. Kuuse-käbilind - Fotod loomi ja loodust - natuke lähemale loodusele

# data[].attributes.attachment_link.description
Pöialpoiss (Regulus regulus) Fotod, Pildid. Pöialpoiss - Fotod loomi ja loodust - natuke lähemale loodusele

# data[].attributes.attachment_link.description
Metsvint (Fringilla coelebs) Fotod, Pildid. Metsvint - Fotod loomi ja loodust - natuke lähemale loodusele

# data[].attributes.body
Mängi! Leia lind ja tulemus salvesta. LINNUD METSAS. Mängi läbi mõlemad tasemed.Ett

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Selles mängus tuleb sul arvuti antud ülesande järgi linnud oma elupaigast üles leida. Valida on kuus erinevat elupaika ja igaühes kaks raskustaset. Mängu abil saad tundma õppida kuni 138 linnuliiki.

# data[].attributes.attachment_link.description
Selles mängus tuleb sul arvuti antud ülesande järgi linnud oma elupaigast üles leida. Valida on kuus erinevat elupaika ja igaühes kaks raskustaset. Mängu abil saad tundma õppida kuni 138 linnuliiki.

# data[].attributes.headline
SOOKURG - Eesti ainuke päris kureliik ning vanim linnunimetus.

# data[].attributes.subject
SOOKURG - Eesti ainuke päris kureliik ning vanim linnunimetus.

# data[].attributes.body
Välimus: suur hall lind, mõned sulgedeta nahalaigud on mustad, kukal punane. Pea külgedel ja kaelal jookseb valge riba. Sookure suured hoosuled ja ka jalad on mustad, nokk rohekaspruun. Sabasulestik moodustab iseloomuliku suure puhmatuti.
Elupaik: ei lasku kunagi puu otsa. Tema elupaigaks on sood ja rabad.
Pesa ja järglased: pesaehituseks valivad kuivema lageda ala, et oleks poegadel soe ja vanematel hea hädaohtu märgata. Sookurg haudub umbes kuu aega, peamiselt emalind. Mune on kaks. Pojad on pesahülgajad (lahkuvad pesast peale koorumist), kaetud pruunika udusulestikuga. Pärissulestik kujuneb 40 päevaga, aga vanalinnu suuruseni jõudmiseks kulub pool aastat. Kui pojad lendama õpivad, siis hakkavad nad ise endale koos vanematega toitu otsimas käima, aga ööseks kogunevad ikka veel oma kaitsvale pesapaigale.
Toitumine: sookurel on toit peamiselt taimne: kõikvõimalikud marjad, rohukõrred, aga tarvitab ka väikesi loomi: konnad, maod, putukad jms.
Ränne: sügisel rändab ta Põhja-Aafrikasse talvituma. Kevadel, aprillis, saabub Eestisse.

Sookurgede arvukus on väike ning teda salakütitakse toiduks maitsva liha tõttu - sookurg on looduskaitse all!

Loodusheli: https://www.loodusheli.ee/ET/loomaliigid/Linnud/taxonid=360&speciesid=415
Pilte sookurest: https://www.looduspilt.ee/index.php?page=vaata&otsisona=sookurg
Videod sookurest: https://www.youtube.com/results?search_query=sookurg

# data[].attributes.headline
Mina ja sina erinemegi -see ongi väärtus

Kõik inimeses on erinevad .Nad on erinevad mõttepoolest,stiilipoolest,maitsepoolest,sugu,taht-
misepoolest .Mu hobi on kuntst ja joonistamine aga paljudele ei meeldi see ,😒sest neil on teised hobid ja äkki ei meeldi see neile . Kõik mu õed on ema lapsed aga kõik erinevad üksteisest. Ja välimus on ka teist e moodi👩‍👧‍👧👩‍👧‍👦

# data[].attributes.subject
Mina ja sina erinemegi -see ongi väärtus

Kõik inimeses on erinevad .Nad on erinevad mõttepoolest,stiilipoolest,maitsepoolest,sugu,taht-
misepoolest .Mu hobi on kuntst ja joonistamine aga paljudele ei meeldi see ,😒sest neil on teised hobid ja äkki ei meeldi see neile . Kõik mu õed on ema lapsed aga kõik erinevad üksteisest. Ja välimus on ka teist e moodi👩‍👧‍👧👩‍👧‍👦

# data[].attributes.body
Madis

Me kõik erineme. Meile kõigile meeldivad erinevad asjad ning meile kõigile meeldivad erinevad tegevused. Ei ole olemas inimesi kes on täpselt samasugused, kuid mõned ikka ütlevad nii. Me kõik oleme erinevad ja sellepärast on iga inimene eriline. Inimene võib olla kellegi teisega samal kuupäeval sündinud või on temaga samasugune hobi. Inimene võib olla sama sportlik kui keegi teine, kuid oleme ikka erinevad. Me oleme kõik absoluutselt erinevad ja me peaksime olema selle üle uhked ja peaksime pidama ennast sellepärast eriliseks.

# data[].attributes.body
Lenna

See on tore, et inimesed erinevad ja ei ole samasugused. Kõigil oma mõtted ja asjad, mis neile meeldivad. Osadele meeldib matemaatika ja osadele näiteks sport.
Kui kõik oleks ühesugused oleks maailm väga igav. Sul ei ole vaja teistega sarnaneda.
Sul võivad olla pruunid ja teisel hoopis sinised silmad. Nii ongi kõik inimesed erilised ja tähtsad. Kõigil on oma eelistused ja väärtused. Näiteks talle meeldivad koerad, aga sulle meeldivad kassid.
Kui keegi lahendab probleemi teistmoodi, kui sina siis ei ole see kohe vale. Alati on mitu võimalust kuidas midagi teha.
Inimesed erinevad ja see on väga oluline ja tähtis. Me kõik oleme erinevad ja see on tõeline väärtus.

# data[].attributes.body
Marii Heliis

Mina ja minu õde – ühe pere kaks tütart. Oleme ühe ema ja isa lapsed, peaks olema nagu ühesugused, aga ei. Me erineme ja see on väärtus. Iga laps on erinev, mis siis, et ühe pere lapsed. Meie vanemad armastavad meid sellisena nagu oleme.
Meil on erinev nimi, sünniaeg, välimus. Meil on erinevad hobid. Käime ja oleme käinud erinevatel aegadel lasteaias, koolis. Meil on üksteisest erinevad klassi- ja eakaaslased. See on rikastav. Meil on erinev riietumisstiil, toidueelised on erinevad. Meie toadki on sisustatud ja remonditud erinevalt. Ja see kõik on väärtus.
Samas pean tunnistama, et vahel me tahame olla kellegagi sarnased. Püüdleme oma iidolite moodi nii välimuselt, riietuselt, käitumismaneeridelt. Ja tegelikult, me oleme ikkagi meie ise, erineme teistest.
Ma ei kujutaks ette kui peres või maailmas oleksid kõik ühesugused. Masendav! Kes on kes? Looduses ei leia ka kahte ühesugust isendit, ikka nad erinevad millegi poolest, kuigi tõug võib olla sama.
Ma armastan end sellisena nagu ma olen ja olen õnnelik, et erinen teistest. See olen mina! See on väärtus!

# data[].attributes.body
Janeli

Mina ja sina erineme väga palju. Nagu näiteks minule võivad meeldida koerad ja sinule kassid. Kõik inimesed erinevad üks teisest välimuse, meeldivuste, hääle, tahtmiste poolest jne.
Kõik on erinevad kas või natukene. Meie kaks erineme ka väga palju. Sa oled täiskasvanud inimene, sa käid tööl, sa elad majas ja ma võin kõikide inimeste vahel väga palju erinevusi märgata.
Mõnel inimesel on tervisega võibolla probleemiid ja teasel ei ole. Kaksikutel on ka kindlasti erinevusi, isegi kui nad on väga lähedased.
Kõik inimesed peaksid olema kes nad tahaksid olla.

# data[].attributes.body
Fiona

Kõik inimesed on erinevad. Ühele meeldivad ühed asjad, teisele need asjad meeldima ei pea.
Nt sulle meeldib roheline värv mulle roosa. See ongi erinevus. Sa ei saa välja näha nagu mina või keegi teine. Sina oletki selline nagu sa siia ilma sündinud oled. Mul on suured kõrvad, sul väiksed ja see, et sul on suuremad kõrvad, kui mul teebki su ainulaatseks.                                                                 Minu juuksed on pruunid, sinu omad roosad. Minu näpud on pikemad, kui sinu omad.
See ongi väärtus, kui kõik me oleme erinevad.

# data[].attributes.body
Jutukesed

# data[].attributes.body
Katarina

Mina ja sina erineme, jah see on tõsi.
Kõikidele inimestele näiteks ei meeldi need asjad mis sulle meeldida võivad või asjad mis sulle ei meeldi teha, meeldib teistele.
Kõik näevad erinevad välja. Mul on pruunid juuksed, aga sul blondid. Mul on väiksed kõrvad, aga sul suuremad. Mul on sinised silmad, aga sul pruunid.
Mõnel on parem tervis kui teisel. Keegi on näiteks puuetega, teisel ei ole.  Talle meeldivad mehed, aga sulle naised.  Tal on testsugune stiil kui sul.

Kõik on erinevad ja see teebki su unikaalseks.

# data[].attributes.body
Kristel

Pohl on hõredate männimetsade taim. Tema marjade hea maitse üle ei vaidle ilmselt keegi. Kuid pohlamarjad ei ole lihtsalt hea maitsega, vaid ka heade omadustega. Pohlamarjades on inimese jaoks parim suhkrute ja hapete tasakaal. Peale selle leidub pohlades rikkalikult selliseid happeid, mis teevad marjad hästi säilivateks. Seda olete kindlasti isegi märganud. Kui mustikad riknevad soojas seistes mõne päevaga, siis pohlad võivad sageli mitu kuud värsketena seista. Sama lugu on ka mustika ja pohla keedisega.

Pohla puhul ei ole muret, et ta meid või meie riideid liiga ära määriks. Pohl on punase, kuid mitte eriti mahlase ja üldsegi mitte määriva viljalihaga. Samas on pohlamarjadel meie erituselundkonna tööd parandav toime. Viimase toime poolest on aga eriti tuntud pohla lehed. Neist valmistatakse kas teed või keedist.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maksimum punktisumma - 58 punkti1. Tänavu on aasta loomaks valitud nahkhiired, neid leidub Eestis vähemalt 14 liiki. Talvituspaiku ja päevaseid peidukohti jääb üha vähemaks, inimesed, elektrivalgus ja elektroonikaseadmed häirivad nahkhiiri aina enam. Seetõttu väheneb nende arv pidevalt. Millised laused nende loomakeste kohta on õiged?

# data[].attributes.body
Fiona

Kukemari on meie soode ja rabade igihaljas kääbuspõõsas. Sageli kasvab kukemari koos kanarbikuga, keda ta ka lehtede poolest veidi meenutab. Kukemarja lehed on vaid mõne millimeetri pikkused, väga kitsad ja tumerohelised. Kuna lehed asetsevad risti neid kandvate vartega, siis meenutavad need suuresti pisikesi okaspuude okkaid. Huvitav on veel omapära, et kukemarja lehed on tegelikult hoopis laiemad, kuid need on alati kokku rullunud. Nii oleksid lehed nagu seest õõnsad.

# data[].attributes.body
Marii Hellis
Samblarindele on eriti iseloomulik kähar salusammal, kuid leidub veel metsakäharikku, lehiksamblaid, kaksikhambaid jt.

# data[].attributes.body
Marii Heliis
Rohurinne võib sisaldada mitukümmend õistaimeliiki. Suurema arvukusega on koldnõges, sinilill, harilik kopsurohi, kollane ja võsaülane, harilik jänesekapsas, harilik kolmissõnajalg, varjulill, salu-siumari, naat ja mets-harakputk.

# data[].attributes.body
Marii Heliis
Põõsarinne on samuti liigirikas. Alustaimestikus kasvab palju nõudlikke taimeliike, sealhulgas põõsastest harilik sarapuu, mage sõstar, harilik kuslapuu. Veel leidub harilikku türnpuud, paakspuud, harilikku lodjapuud. Metsaservas kasvavad harilik toomingas, harilik pihlakas ja viirpuu.

# data[].attributes.body
Marii Heliis
Puurinne on liigirikas. Valitsevad laialehised puuliigid: harilik tamm, harilik pärn, valgepöök, harilik vaher, harilik saar, harilik jalakas. Lisaks leidub veel arukaske, harilikku haaba ja harilikku kuuske.

# data[].attributes.body
Katarina

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Tropical and subtropical coniferous forests

# data[].attributes.headline
Laanemetsa iseloomustus         Katarina

# data[].attributes.subject
Laanemetsa iseloomustus         Katarina

# data[].attributes.body
Laanemetsad on tavaliselt liigivaesed kuusikud, kus kasvavad veel üksikud haavad, kased ja männid. Põõsarinne on hõre, koosnedes pihlakast, paakspuust ja magedast sõstrast. Ka rohurinne on üsna liigivaene. Laante kasvupaigaks on viljakad lubjavaesed liivased ja savised mullad.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uuri salapäraseid soid, rikkalikku metsa- ja mereelustikku ning miljonite aastate tagust geoloogilist ajalugu, asu seiklema müstilise ürgmere põhja ning uuri isadust looma ja taimeriigis!

Virtuaalsetest näitusesaalisest leiad ka videod, mängud ja eestikeelse audiogiidi! Telefoniga audiogiidi kuulamiseks vali "Listen in browser".

Virtuaalse Eesti Loodusmuuseumi külastamine on kõigile tasuta! Kui aga soovid, saad meid toetajapiletiga tänada siin!

Tagasiside saad jätta siia!

# data[].attributes.attachment_link.title
Virtuaalne Eesti Loodusmuuseum on avatud!

# data[].attributes.attachment_link.description
Uuri salapäraseid soid, rikkalikku metsa- ja mereelustikku ning miljonite aastate tagust geoloogilist ajalugu, asu seiklema müstilise ürgmere põhja ning uuri isadust looma ja taimeriigis! Virtuaalsetest näitusesaalisest leiad ka videod, mängud ja eestikeelse audiogiidi! Telefoniga audiogiidi kuulamiseks vali "Listen in browser". Virtuaalse Eesti Loodusmuuseumi külastamine on kõigile tasuta!

# data[].attributes.body
Palumetsad on kuivad ja valgusrikkad männikud. Neid leidub parasniisketel kuni ajutiselt liigniisketel liivastel lubjavaestel muldadel. Palumetsade nimetus on tulnud iseloomuliku taime paluka ehk pohla leviku järgi. Palumetsad moodustavad umbes 9,3 % riigi metsadest ja levivad peamiselt Kagu- ja Lõuna-Eestis, vähem Kirde-, Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel. Oma valgusküllasuse ja kuivuse tõttu on palumetsad kõige eelistatumad puhkemetsad. Sügisel meelitab sinna inimesi seenerohkus.

Puurindes on kõige rohkem harilikku mändi, kasvab ka harilikku kuuske ja arukaske.

Põõsarinne puudub ja alustaimestik on liigivaene kui puurinne on tihe. Põõsarindes kasvavad harilik kadakas, harilik vaarikas ja harilik pihlakas.

Puhmarinne on lausaline ja koosneb pohlast, harilikust mustikast, kanarbikust.

Rohurinne on kidur, liigivaene. Hajusalt kasvavad seal harilik jänesekapsas, palu-härghein, leseleht, kilpjalg, kõrrelised (võnk-kastevars, lamba-aruhein, jäneskastik, karvane piiphein).

Samblarinne on aga pidev ja tihe. Levinumad liigid on harilik palusammal, harilik laanik, lainjas kaksikhammas, harilik lehviksammal.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Tropical and subtropical coniferous forests

# data[].attributes.body
Janeli

Kanarbik on kuivade toitainevaeste liivamaade – nõmmede taim, kuigi kasvab ka kõrgematel rabamätastel (sealgi on puudus toitainetest ning raske vett kätte saada). Suve teisel poolel, kanarbiku õitsemise aegu, tavatsevad mesinikud viia oma tarud nõmmedele: tume, pisut mõrkjas kanarbikumesi on vägagi hinnas.

# data[].attributes.body
Salumetsad on tuntud ka lihtsalt saludena või pühade ohverdamispaikadena. Nad on kujunenud kunagistest laialehistest metsadest. Salumetsad hakkasid Eestis levima umbes 6500 aastat tagasi, kui kliima oli soe ja niiske. Kliima jahenemisel tõrjusid okaspuud aegamööda laialehised lehtpuud välja ja praegu on salumetsad Eestis haruldased kooslused, millest osa on võetud looduskaitse alla.

# data[].attributes.body
Kristel

Kanakull maarahvale kahtlemata üks kõige vihatumaid linde. Piisab suvalise "tiirleja" ilmnemise korral taevalaotusse, kui juba haaravad närvilised käed kaheraudse ja tulemusliku ...

Kehamõõtmed: Umbes ronga suurune, kehapikkus keskmiselt 50… 60 cm, tiivapikkus 30… 38 cm.

Kehamass: 700 ... 1500 g, emaslind peal isasest tun Suurim Suurem.

Levik: Levinud KOHTA Euraasia ja Põhja-Ameerika Metsades ja avamaastikud. Ka Madagaskaril. Eestis üksainus levinud harilik haudelind.

Arvukus: Praegu arvatakse Eesti pesitsevat 500… 1000 paari kanakulle.

Elupaik ja viis: Eelistab suuremaid metsi, eriti kuuse-segametsi, ka avamaal.

Ränne: Meie kanakullid harilikult räägivad soojematele aladele ei rända. Toitumine : Kanakull on tüüpiline röövlind, kelle saagiks langevad pisinärilised ja väiksemad linnud.

Pesitsemine: Pesitsema algus hiliskevadel, pesa ehitab selle müüja, harvem männi, kase või haava otsa. Mai alguses on kurnas 3 ... 4 muna, harva 2 või 5.

Areng: Pojad lennuvõimestvad juuli esimeses pooles.

Välimus: Keha põhiool hele või kreemikas tumedate ristsuunaliste triipudega. Ülapool on suled pruunikashallid või helepruunid. Küllaltki pikal sabal neli laiemat ja tumedat triipu. Kulmupiirkonnad on heledam vööt. Silmad kollased, nokaots peab, noka tagumine osa aga kollakas. Jalad kollased.

Kanakulli hääl:
https://www.youtube.com/watch?v=r8re9hjYDTE