# data[].attributes.body
MB: Ok, men meget kort i forhold til hovedtemaerne i renæssancen:

02-4

# data[].attributes.body
MB: Meget kort og man savner mange nøglebegreber og små forklaringer 02-4

# data[].attributes.body
MB: meget kort, man savner især noget om bykultur og den økonomiske baggrund for renæssancen samt kunstens rolle herunder nogle berømte kunstnere

02-4

# data[].attributes.body
Renæssancen

Renæssancen (genfødsel) strækker sig fra 1300-1650 e.Kr.. Renæssancen har sine rødder i Italien og opstod efter ”den sorte død” (byldepesten der hærgede Europa i 1300-tallet). Europa var i forfald (MB: faktisk økonomisk opsving) og mennesket manglede nye værdier og tanker får at genskabe højkulturen. Renæssancen var en tid som omhandlede kunst, kultur, gamle værdier i nye rammer, kreativitet, demokrati og individets sejr.

Renæssancen tog udgangspunkt i den gamle romersk-græske kultur, som dominerede Grækenlands og Italiens samfundssyn i år 2800 f.Kr. til 323 f.Kr.. Mange af de samfundsværdier blev hentet på biblioteker i Arabien.(MB: Byzans og Spanien)

Resterende af den Italienske folkeånd opbyggede store industrier i forskellige Italienske byer. F.eks. var Firenze kendt for deres store uld-produktion af høj kvalitet og byer som Pisa, Genova og Venedig blev kendt for deres produktion af højkvalitets glas-, silke- og farve. Det betød lav arbejdsløshed og blomstrende kultur i mange Italienske byer. Med så mange lønninger og andet som fulgte med de store industrier blev moderne kapitalistiske værktøjer som banker opfundet. Der fandtes begreber tilbage i 1300 tallet som kapital, kasse, kredit, løn som også ses i dag.

Grundet det store økonomiske overskud som de store industrier medførte var der kapital til kunst og udsmykning i byerne. Disse værker blev udført af overklassen som anså det som prestige og magt at have overskud til at udføre så store investeringen i kunst og kultur for den almene borger. Udover udsmykning af byen byggede overklassen paladser værdig en konge som konstant udfordrede de rivallierende overklasser familier. Mode var også en stor del af renæssancen og det var derfor vigtigt at gå rigtig klædt.

Mange historiker mener at der var plads til individet i år 1300. Det var dog kun tilfældet for de velhavende. Sådanne renæssance mennesker som brød igennem og som man har kendskab til i dag var blandt andet Leonardo Da Vinci. Han var det som renæssancen betegnede som ”un uomo universale” (på dansk universalmenneske). Et universalmenneske er en person som var både videnskabsmand, kunstner, naturforsker, opfinder og arkitekt. Leonardo Da Vinci var blot én af mange store filosoffer, videnskabsmænd, opfindere, kunstnere i renæssancen. Leonardo Da Vinci var dog ekstraordinær på punktet som kreativitet. Det ses f.eks.  i billedet ”Den vitruianske mand – år 1485”.

Mange kunstarter fra det gamle Rom og Grækenland blev genfødt. F.eks. er statuen af Sankt Georg fra år 1417 en af de første statuer siden det gamle Grækenland og Rom. Generelt brugte renæssancekunstnerne bylivet som kunstmotiv.

MB: fint kun savner jeg enkelte ting, såsom Humanisme, og bylivet som et særligt kendetegn ved renæssancen: 7-10

# data[].attributes.body
Renæssancen

Renæssancen er en historisk kulturtidsperiode i Europa, som er en reaktion på ”den sorte død” der har udryddet 1/3 af Europas befolkning. Renæssancen startede i Italien i 1330 til midten af 1500 tallet. Ordet Renæssance betyder ”genfødsel” eller ”frigørelse af individet”, som refereres til at det er en nytænkende og opdagelsesrig periode, som præger kunsten og individualismen opstår under Renæssancen, da folk har fået religiøs frihed pga. opblomstringen af splittelsen i religionen. Betydningen af genfødsel er at der kommer liv efter døden og man bliver frigjort fra dødens lidelser.
MB: hvad ville man genføde?
Bykultur

og kunst:

Renæssancens forudsætning er bykulturen, som kredses om handlen og håndværket. Da byerne konkurrere mod hinanden om at være bedst og størst inden for handel, kultur, viden og kunst. Da disse områder blev til en værdi, så blev byerne også opsat på et nye begreber, som er konkurrenceevne, opfindsomhed og eksperimenterende. Nu havde befolkningen muligheden for at ændre sin tilværelse og stige socialt i samfundet og det gav folket en stærk motiverende faktor. Friheden i dette samfund var revolutionerende og dannede selvbevidste/ egoistiske folk, der troede på deres eget værd. Kunstneren virkeliggjorde det nye ideal om det virksomme, skabende menneske i modsætning til middelalderens kontemplative ideal. Rigdommen i byerne (MB: hvordan?) steg gevaldigt til folket og gav dem både en økonomisk og religiøs frihed, men denne fritid blev opfattet af kirken som et fordærv. I kunsten blev der lavet en voldsom billedmagt, hvor det egoistiske element igen herskede, da folk investerede en masse penge for at kunne lave sin egen iscenesættelse i malerier. I kunsten var der fokus på individet selv og studier af kroppen. Bykulturen var at man skulle vise sit egoistiske jeg, såsom at man udsmykkede sin by, som ville give prestige og politisk indflydelse, altså i overført betydning at man vidste sin magt fysisk. Som man også kan se i kunsten som man kender i dag, da de berømte kunstnere som Michelangelo (den guddommelige), Donatello, Massaccio og Leonardo da Vinci, hvor man betragtede dem de geniale. Kunsten havde en stor ekspressionistisk magt under Renæssancen, da de symboliserer deres individualitet og skabte sig et berømt navn i verdenskulturen.

Humanismen:

Det humanistiske livssyn sætter som norm respekten for det enkelte menneskes ret til en udvikling i frihed og moralsk ansvarlighed. Humanisten står fast på sin uafhængighed af ydre autoriteter, som kan perspektiveres med kunsternes store magt under Renæssancen. Der var handel med mellemøsten inden for denne periode, hvor man udvekslede ideer og tanker, som var en lille form for globalisering (indadvendt), da man delte sit lands kultur med hinanden. En kendt humanist var Pico della Mirandola, hvor ifølge ham havde gud skabt verden, men gud havde et ønske til menneskeheden, at de skulle filosoffere over den verden, som han har givet til dem. Det skulle gøre at der vil være større individualitet, så folk ´kunne uddanne sig selv og dannes som mennesker. Inden for humanismen skulle der også sættes fokus på det menneskelige begær og seksualitet, men som en slags kunstværk ligesom i Leonardo da Vinci´s: Den vitruvianske mand (1485), hvor der er genskabt guds håndværk, som er mennesket. Da det var den iscenesættende fysikske magt som gav en højere social stilling i dette samfund. Kort sagt var der fokus på kroppen og det anatomiske inden for den humanistiske kunst og kultur.

MB: godt dog savner man lidt om den økonomiske baggrund for renæssancen samt en hel præcis definition af begrebet renæssance:

7