# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa kuntouttavan työtoiminnan lainsäädännöstä ja kehittämisestä. Kuntouttava työtoiminta on sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalipalvelu.

Kuntouttavan työtoiminnan tavoitteena on

ehkäistä työttömyyden aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia asiakkaan toimintakykyyn

vahvistaa asiakkaan elämän- ja arjenhallintaa sekä työ- ja toimintakykyä

ehkäistä syrjäytymistä tarjoamalla mahdollisuutta työtoimintaan ja muihin palveluihin

Kuntouttavasta työtoiminnasta säädetään kuntouttavasta työtoiminnasta annetussa laissa. Lain keskeisenä ajatuksena on tiivis yhteistyö kuntien ja työ- ja elinkeinotoimistojen (TE-toimisto) kesken.

Kuntouttavan työtoiminnan järjestäminen

Kuntouttava työtoiminta on tarkoitettu niille henkilöille, jotka eivät työ- ja toimintakykynsä asettamien rajoitusten vuoksi voi osallistua julkisiin työvoimapalveluihin tai työhön. Kyseessä on siis toissijainen palvelu TE-palveluihin nähden.

Kuntouttavan työtoiminnan järjestäminen perustuu aktivointisuunnitelmaan, jonka työ- ja elinkeinotoimiston ja kunnan sosiaalihuollon viranomainen laativat asiakkaan kanssa.

Asiakkaalle suunnitellaan palvelukokonaisuus, joka kirjataan aktivointisuunnitelmaan. Suunnittelussa otetaan huomioon asiakkaan henkilökohtainen tilanne, joka määrittelee sen, mitä palveluita asiakkaalle palvelukokonaisuudessa tarjotaan.

Kuntien on järjestettävä kuntouttavaa työtoimintaa niille pitkään työttöminä olleille henkilöille, jotka saavat työmarkkinatukea tai toimeentulotukea, ja jotka eivät työ- ja toimintakykynsä takia kykene osallistumaan TE-hallinnon ensisijaisiin palveluihin.

Kuntouttava työtoimintaa järjestetään asiakkaan yksilöllisen tarpeen mukaan osa- tai kokopäiväisesti 1-4 päivänä viikossa 3-24 kuukauden ajan. Toiminnan on oltava tavoitteellista siten, että se parantaa asiakkaan elämänhallintaa ja toimintakykyä, jotta hän voisi työllistyä, hakeutua koulutukseen tai osallistua TE-hallinnon työllistymistä edistäviin palveluihin.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) sivuille on koottu tietoa alan ammattilaisille asiakastyön ja päätöksenteon tueksi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa kuntouttavan työtoiminnan lainsäädännöstä ja kehittämisestä. Kuntouttava työtoiminta on sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalipalvelu. Kuntouttavan työtoiminnan tavoitteena on ehkäistä työttömyyden aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia asiakkaan toimintakykyyn vahvistaa asiakkaan elämän- ja arjenhallintaa sekä työ- ja toimintakykyä ehkäistä syrjäytymistä tarjoamalla mahdollisuutta työtoimintaan ja muihin palveluihin Kuntouttavasta työtoiminnasta säädetään kuntouttavasta työtoiminnasta annetussa laissa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:

1 luku

Yleiset säännökset

Lain tarkoitus

Tässä laissa säädetään toimenpiteistä, joilla parannetaan pitkään jatkuneen työttömyyden perusteella työmarkkinatukea tai toimeentulotukea saavan henkilön edellytyksiä työllistyä avoimilla työmarkkinoilla sekä edistetään hänen mahdollisuuksiaan osallistua koulutukseen ja työ- ja elinkeinoviranomaisen tarjoamaan julkiseen työvoimapalveluun. Laissa säädetään myös toimenpiteisiin osallistuvan henkilön oikeuksista ja velvollisuuksista.

Määritelmät

Tässä laissa tarkoitetaan:

1) aktivointisuunnitelmalla pitkään työttömänä olleelle henkilölle työllistymisedellytysten ja elämänhallinnan parantamiseksi laadittavaa suunnitelmaa, jonka työ- ja elinkeinotoimisto ja kunta laativat yhdessä henkilön kanssa; (28.12.2012/937)

2) kuntouttavalla työtoiminnalla kunnan järjestämää toimintaa, jonka tarkoitus on parantaa henkilön elämänhallintaa sekä luoda edellytyksiä työllistymiselle, ja jossa ei synny virkasuhdetta eikä työsuhdetta henkilön ja toimintaa järjestävän tai toteuttavan tahon välille;

3) toimeentulotuella toimeentulotuesta annetussa laissa (1412/1997) tarkoitettua taloudellista tukea;

4) työmarkkinatuella työttömyysturvalaissa (1290/2002) tarkoitettua tukea; (30.12.2002/1293)

5) työmarkkinatukeen oikeutetulla henkilöä, joka saa työmarkkinatukea, ja työttömyysturvalain 10 luvun 2 §:n 3 momentissa tarkoitettua henkilöä; (28.12.2012/1003)

6) kulukorvauksella kuntouttavaan työtoimintaan osallistuvalle työmarkkinatuen saajalle työttömyysturvalain 10 luvun 6 §:n 2 momentin nojalla maksettavaa päiväkohtaista korvausta; (28.12.2012/937)

7) toimintarahalla kuntouttavaan työtoimintaan osallistuvalle toimeentulotuesta annetun lain 10 a §:n 1 momentin nojalla maksettavaa päiväkohtaista korvausta;

8) matkakorvauksella toimeentulotuesta annetun lain 10 a §:n 2 momentin nojalla maksettavaa korvausta kuntouttavasta työtoiminnasta syntyvistä matkakustannuksista;

9) valtion korvauksella työllisyysmäärärahoista kunnalle maksettavaa kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä aiheutuvien kustannusten korvaamista;
10 kohta on kumottu L:lla 28.12.2012/937.
11) kunnalla kotikuntalain (201/1994) perusteella määräytyvää henkilön kotikuntaa.

Soveltamisala

Tätä lakia sovelletaan aktivointisuunnitelman laatimiseen ja kuntouttavan työtoiminnan järjestämiseen työttömälle alle 25-vuotiaalle työmarkkinatukeen oikeutetulle tai toimeentulotukea saavalle:

1) jolle on laadittu julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain (916/2012) 2 luvun 6 §:ssä tarkoitettu työllistymissuunnitelma ja joka on työttömyyden perusteella saanut työmarkkinatukea vähintään 180 päivältä viimeisen 12 kalenterikuukauden aikana;

2) jolle on laadittu julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain 2 luvun 6 §:ssä tarkoitettu työllistymissuunnitelma ja joka on saanut työttömyysturvalain 6 luvun 7 §:n mukaisen työttömyyspäivärahakauden ajan työttömyyspäivärahaa; taikka

3) jolle on tehty julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain 2 luvun 4 §:ssä tarkoitettu työnhakijan haastattelu ja jonka pääasiallinen toimeentulo on viimeisen neljän kuukauden aikana perustunut työttömyyden johdosta maksettuun toimeentulotukeen.
(28.12.2012/937)
Tätä lakia sovelletaan lisäksi aktivointisuunnitelman laatimiseen ja kuntouttavan työtoiminnan järjestämiseen työttömälle 25 vuotta täyttäneelle työmarkkinatukeen oikeutetulle tai toimeentulotukea saavalle, jolle on aiemmin laadittu julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain 2 luvun 6 §:ssä tarkoitettu työllistymissuunnitelma ja:

1) joka on työttömyyden perusteella saanut työmarkkinatukea vähintään 500 päivältä;

2) joka on työttömyysturvalain 6 luvun 7 tai 9 §:n mukaisen työttömyyspäivärahakauden jälkeen saanut työttömyyden perusteella työmarkkinatukea vähintään 180 päivältä; taikka

3) jonka pääasiallinen toimeentulo on viimeisen 12 kuukauden aikana perustunut työttömyyden johdosta maksettuun toimeentulotukeen.
(28.12.2012/937)
Tämän lain soveltamisesta muuhun kuin 1 ja 2 momentissa tarkoitettuun henkilöön säädetään 15 §:ssä.

Tätä lakia ei sovelleta henkilöön, jolla on kotoutumisen edistämisestä annetun lain (1386/2010) mukaisesti oikeus kotoutumissuunnitelmaan. Laskettaessa 1 ja 2 momentin mukaisia määräaikoja otetaan kuitenkin työttömyyden perusteella kotoutumistukena maksettu työmarkkinatuki ja toimeentulotuki huomioon. (30.12.2010/1389)

Tätä lakia sovelletaan kuntouttavan työtoiminnan järjestämiseen sellaiselle 1 ja 2 momentissa tarkoitetulle henkilölle, joka on ohjattu työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta annetussa laissa (1369/2014) tarkoitetulla tavalla monialaiseen yhteispalveluun ja jonka kanssa laaditaan mainitun lain 4 §:ssä tarkoitettu monialainen työllistymissuunnitelma. Monialainen työllistymissuunnitelma korvaa tässä laissa tarkoitetun aktivointisuunnitelman. (30.12.2014/1372)

Suhde muuhun lainsäädäntöön

Jos tästä laista ei muuta johdu, kuntouttavan työtoiminnan ajalta myönnettävään työmarkkinatukeen, kulukorvaukseen, toimeentulotukeen sekä niitä koskevaan asiaan sovelletaan, mitä työttömyysturvalaissa työmarkkinatuesta, kulukorvauksesta ja niitä koskevasta asiasta säädetään sekä mitä toimeentulotuesta annetussa laissa toimeentulotuesta ja toimeentulotukea koskevasta asiasta säädetään.

Jos muussa laissa tai sen nojalla annetuissa säännöksissä viitataan työttömyysturvalain mukaiseen työmarkkinatukeen tai kulukorvaukseen, viittauksen katsotaan koskevan myös kuntouttavan työtoiminnan ajalta maksettavaa työmarkkinatukea ja kulukorvausta, jollei tästä laista muuta johdu.

Sen lisäksi, mitä tässä laissa säädetään aktivointisuunnitelman laatimisesta ja kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä, sovelletaan, mitä sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa (812/2000), sosiaalihuoltolaissa (710/1982) sekä julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetussa laissa säädetään. (19.12.2014/1222)

2 luku

Toimeenpano

Aktivointisuunnitelman laatiminen

Työ- ja elinkeinotoimisto ja kunta ovat velvolliset laatimaan aktivointisuunnitelman yhteistyössä 3 §:ssä tarkoitetun henkilön kanssa. Aktivointisuunnitelma on uudistettava siihen saakka, kun henkilö täyttää työttömyysturvalain 5 luvun 3 tai 7 §:ssä tarkoitetun työssäoloehdon.

Työ- ja elinkeinotoimisto on velvollinen viipymättä saatuaan asiasta tiedon Kansaneläkelaitokselta aloittamaan toimenpiteet aktivointisuunnitelman laatimiseksi henkilölle, joka täyttää 3 §:n 1 momentin 1 tai 2 kohdan tai 2 momentin 1 tai 2 kohdan edellytykset.

Kunta on velvollinen viipymättä aloittamaan toimenpiteet aktivointisuunnitelman laatimiseksi henkilölle, joka täyttää 3 §:n 1 momentin 3 kohdan tai 2 momentin 3 kohdan edellytykset.

Työ- ja elinkeinotoimiston tulee ennen toimenpiteiden aloittamista varmistua, että henkilön kanssa on tehty julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain 2 luvun 6 §:n mukainen työllistymissuunnitelma. Kunnan tulee ennen toimenpiteiden aloittamista varmistua, että työ- ja elinkeinotoimisto on tehnyt henkilön kanssa julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain 2 luvun 6 §:n mukaisen työllistymissuunnitelman tai että työ- ja elinkeinotoimisto on varannut tämän lain 3 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetulle henkilölle tilaisuuden julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain 2 luvun 4 §:ssä tarkoitettuun työnhakijan haastatteluun. Jos työllistymissuunnitelmaa ei ole voitu tehdä tai tilaisuutta työnhakijan haastatteluun varata sen johdosta, ettei henkilön työnhaku ole ollut voimassa, kunnan tulee ryhtyä toimenpiteisiin aktivointisuunnitelman laatimiseksi. (28.12.2012/937)

Aktivointisuunnitelman kestosta, muuttamisesta ja keskeytyneen suunnitelman jatkamisesta sovitaan kunnan, työ- ja elinkeinotoimiston ja henkilön kesken. Asiakkaalla on mahdollisuus käyttää apunaan tukihenkilöä aktivointisuunnitelman laadinnassa ja uudistamisessa.

Työ- ja elinkeinotoimisto tai kunta tekee päätöksen siitä, onko suunnitelma katsottava keskeytyneeksi. Suunnitelma voidaan katsoa keskeytyneeksi kuukauden kuluttua siitä, kun henkilö on työllistynyt työhön tai yritystoimintaan taikka aloittanut ammattiin tai tutkintoon johtavat päätoimiset opinnot. Ennen keskeytyspäätöksen tekemistä työ- ja elinkeinotoimiston tai kunnan on kuultava henkilöä.

Kuntouttavan työtoiminnan järjestäminen

Kuntouttavan työtoiminnan järjestää kunta. Kunta voi järjestää kuntouttavan työtoiminnan itse, tekemällä kirjallisen sopimuksen sen järjestämisestä toisen kunnan tai kuntayhtymän taikka rekisteröidyn yhdistyksen, rekisteröidyn säätiön, valtion viraston tai rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskunnan kanssa. Kunnan tulee antaa tieto työvoimatoimistolle kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä tekemästään sopimuksesta.

Kuntouttavaa työtoimintaa ei saa hankkia yritykseltä.

Kunta vastaa riippumatta kuntouttavan työtoiminnan järjestämistavasta siitä, että toiminta järjestetään tämän lain mukaisesti ja aktivointisuunnitelmassa tai monialaisessa työllistymissuunnitelmassa määritellyllä tavalla. (30.12.2014/1372)

Kuntouttavan työtoiminnan kustannuksia korvataan kunnalle valtion varoista tämän lain mukaisesti.

Kunnalla ei ole velvollisuutta järjestää kuntouttavaa työtoimintaa 8 §:n 4 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa eikä silloin, kun henkilö:

1) työskentelee muutoin kuin satunnaisesti työ- tai virkasuhteessa tehtävässä työssä, jonka säännöllinen työaika ylittää kahdeksan tuntia viikossa;

2) työllistyy päätoimisesti työttömyysturvalain 1 luvun 6 §:ssä tarkoitetussa yritystoiminnassa tai on aloittamassa päätoimista yritystoimintaa;

3) on työttömyysturvalain 2 luvun 10 §:ssä tarkoitettu päätoiminen opiskelija; tai (28.12.2012/1003)

4) osallistuu työttömyysturvalaissa tarkoitettuun työllistymistä edistävään palveluun. (28.12.2012/1003)

Aktivointisuunnitelman laatimiseen osallistuva työ- ja elinkeinotoimisto

Aktivointisuunnitelman laatimiseen osallistuu se työ- ja elinkeinotoimisto, jonka toiminta-alueeseen kunta kuuluu.

3 luku

Aktivointisuunnitelma

Aktivointisuunnitelmaan merkitään:

1) henkilön koulutusta ja työuraa koskevat tiedot;

2) arvio aikaisempien julkisten työvoimapalvelujen vaikuttavuudesta;

3) arvio aikaisempien työllistymissuunnitelmien ja kunnan tekemien henkilöä koskevien suunnitelmien toteutumisesta; sekä

4) toimenpiteet, jotka voivat olla työtarjouksia, muita julkisia työvoimapalveluja, kuntouttavaa työtoimintaa, muita sosiaalipalveluja sekä terveys-, kuntoutus- ja koulutuspalveluja.
(28.12.2012/937)
Aktivointisuunnitelmaa laadittaessa on 1 momentissa tarkoitetuista toimenpiteistä ensiksi selvitettävä mahdollisuus tarjota työtä tai julkisia työvoimapalveluja. Suunnitelma voi näiden toimenpiteiden ohella sisältää myös työllistymismahdollisuuksia parantavia sosiaali-, terveys-, kuntoutus- ja koulutuspalveluja. Tarvittaessa voidaan aktivointisuunnitelmaa laadittaessa kuulla kuntoutuksen asiakasyhteistyöstä annetun lain mukaista kuntoutuksen asiakasyhteistyöryhmää, jos asiakas antaa tähän suostumuksensa. (28.12.2012/937)

Jos työ- ja elinkeinotoimisto, kunta ja henkilö yhdessä arvioivat, että henkilö ei työ- ja toimintakykynsä asettamien rajoitusten vuoksi voi osallistua julkisiin työvoimapalveluihin tai työhön, aktivointisuunnitelmaan tulee sisältyä kuntouttava työtoiminta tai erityislakien mukaisesti sellaisia sosiaali-, terveys- ja kuntoutuspalveluja, jotka parantavat henkilön työ- ja toimintakykyä. (30.12.2014/1372)
4 momentti on kumottu L:lla 30.12.2014/1372.
Aktivointisuunnitelman allekirjoittavat työ- ja elinkeinotoimisto, kunta ja henkilö. (30.4.2010/314)

Aktivointisuunnitelman sisällöstä voidaan antaa tarkempia määräyksiä valtioneuvoston asetuksella.

Kuntouttava työtoiminta aktivointisuunnitelmassa ja monialaisessa työllistymissuunnitelmassa (30.12.2014/1372)

Jos aktivointisuunnitelmaan tai monialaiseen työllistymissuunnitelmaan sisällytetään kuntouttava työtoiminta, on siitä kirjattava suunnitelmaan ainakin seuraavat asiat:

1) kuntouttavan työtoiminnan kuvaus ja toiminnan järjestämispaikka;

2) kuntouttavan työtoiminnan päivittäinen ja viikoittainen kesto;

3) kuntouttavan työtoiminnan jakson alkamisajankohta ja pituus;

4) henkilölle kuntouttavan työtoiminnan ohella tarjottavat muut sosiaalipalvelut sekä terveys-, kuntoutus- ja koulutuspalvelut; sekä

5) ajankohta, jolloin viimeistään arvioidaan kuntouttavan työtoiminnan vaikutuksia henkilön työllistymismahdollisuuksille ja päätetään jatkotoimista sekä aktivointisuunnitelman tai monialaisen työllistymissuunnitelman uudistamisesta.
(30.12.2014/1372)
Ennen suunnitelman allekirjoittamista on työvoimatoimiston ja kunnan informoitava henkilöä kuntouttavaan työtoimintaan osallistumisen perusteella maksettavista etuuksista ja korvauksista.

Aktivointisuunnitelmaa tarkistetaan tarvittaessa.

Velvollisuus osallistua aktivointisuunnitelman laatimiseen ja kuntouttavaan työtoimintaan

Henkilöllä, joka täyttää 3 §:ssä säädetyt edellytykset, on velvollisuus osallistua aktivointisuunnitelman laatimiseen yhdessä työ- ja elinkeinotoimiston ja kunnan kanssa.

Aktivointisuunnitelman laatimistilaisuuteen saapumatta jäämiseen sekä kieltäytymiseen osallistumasta aktivointisuunnitelman laatimiseen ja aktivointisuunnitelmaan tai monialaiseen työllistymissuunnitelmaan merkittyyn kuntouttavaan työtoimintaan sovelletaan, mitä työttömyysturvalain 2 a luvun 9-14 §:ssä ja toimeentulotuesta annetun lain 10 §:n 1, 3 ja 4 momentissa säädetään. (30.12.2014/1372)

Aktivointisuunnitelman oikeusvaikutukset

Henkilöllä on oikeus aktivointisuunnitelmaan sisältyviin sosiaali-, terveys-, kuntoutus- ja koulutuspalveluihin ja toimenpiteisiin sen mukaisesti kuin niitä koskevissa laeissa on erikseen säädetty. Suunnitelmassa yksilöidysti sovittuihin julkisiin työvoimapalveluihin henkilöllä on oikeus työ- ja elinkeinotoimiston käytettäväksi osoitettujen määrärahojen rajoissa.

Oikeus salassa pidettäviin tietoihin ja aktivointisuunnitelman tallentaminen

Aktivointisuunnitelman laatimiseen 5 §:n 1 momentin mukaisesti osallistuvilla ja suunnitelmaa laadittaessa asiantuntijoina 8 §:n 4 momentin mukaisesti käytettävillä henkilöillä on oikeus salassapitosäännösten estämättä saada toisiltaan ja luovuttaa toisilleen aktivointisuunnitelman laatimiseksi henkilöä koskevat välttämättömät tiedot. Aktivointisuunnitelma talletetaan kunnan sosiaalihuollon henkilörekisteriin ja työ- ja elinkeinotoimiston asiakastietojärjestelmän henkilöasiakasrekisteriin.

4 luku

Kuntouttava työtoiminta

Toteuttaminen

Kuntouttava työtoiminta on sovitettava henkilön työ- ja toimintakyvyn sekä osaamisen mukaan niin, että se on työmarkkinoille pääsyn kannalta mielekästä ja riittävän vaativaa. Kuntouttava työtoiminta ei saa vakavasti loukata henkilön uskonnollista tai muuta eettistä vakaumusta.

Kuntouttavaa työtoimintaa järjestetään 3-24 kuukauden mittaiseksi jaksoksi kerrallaan. Jakson aikana henkilön tulee osallistua kuntouttavaan työtoimintaan vähintään yhden ja enintään neljän päivän aikana kalenteriviikossa. Yhden päivän aikana kuntouttavan työtoiminnan tulee kestää vähintään neljä tuntia. (20.2.2015/142)

Edellä 2 momentissa tarkoitetun jakson päättyessä aktivointisuunnitelma on uudistettava noudattaen mitä 3 luvussa aktivointisuunnitelmasta säädetään.

Kuntouttavan työtoiminnan rajoitukset

Kuntouttavaan työtoimintaan henkilö voi osallistua enintään 230 päivänä 12 kuukauden aikana. Toimintaan sovelletaan työaikalain (872/2019) 5 §:n 1 momentissa tarkoitettua yleistyöaikaa. (5.7.2019/881)

Kuntouttavalla työtoiminnalla ei saa korvata virkasuhteessa tai työsuhteessa tehtävää työtä. Kuntouttava työtoiminta ei saa aiheuttaa kunnan tai muun toiminnan toteuttajan palveluksessa olevien työntekijöiden irtisanomisia tai lomauttamisia, eikä heidän työolosuhteidensa tai etuuksiensa huonontumista.

Kuntouttava työtoiminta on järjestettävä henkilön julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain 1 luvun 9 §:ssä tarkoitetulla työssäkäyntialueella. Henkilön suostumuksella kuntouttava työtoiminta voidaan järjestää myös työssäkäyntialueen ulkopuolella. (29.12.2016/1453)

Kuntouttava työtoiminta eräissä tapauksissa

Työmarkkinatukeen oikeutetulle tai työttömyydestä johtuen toimeentulotukea pääasiallisena tulonaan saavalle tai työttömyyspäivärahaa saavalle henkilölle voidaan hänen pyynnöstään järjestää kuntouttavaa työtoimintaa ennen 3 §:n 1 ja 2 momentissa säädettyjä määräaikoja, jos kunta ja työ- ja elinkeinotoimisto varattuaan henkilölle tilaisuuden tulla kuulluksi arvioivat kuntouttavan työtoiminnan parhaiten tukevan henkilön elämänhallintaa ja työllistymisedellytyksiä. Ennen toiminnan järjestämistä on laadittava kuntouttavaa työtoimintaa koskeva aktivointisuunnitelma siten kuin 3 luvussa säädetään tai monialainen työllistymissuunnitelma siten kuin työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta annetussa laissa säädetään. Henkilön on esitettävä kuntouttavaa työtoimintaa koskeva pyyntö työ- ja elinkeinotoimistolle tai kunnalle.

Ilmoitus kuntouttavan työtoiminnan alkamisesta

Ennen kuin henkilö aloittaa aktivointisuunnitelman tai monialaisen työllistymissuunnitelman mukaisen kuntouttavan työtoiminnan, on kunnan ilmoitettava asiasta sille pääluottamusmiehelle, joka edustaa niitä työntekijöitä, jotka lähinnä työskentelevät kuntouttavassa työtoiminnassa olevan henkilön kanssa. (30.12.2014/1372)

Kunta saa salassapitosäännösten estämättä ilmoittaa toiminnan aloittavan henkilön nimen ja 9 §:n 1 momentin 1-3 kohdassa mainitut tiedot.

Jos syntyy epäselvyyttä siitä, kenelle pääluottamusmiehelle toiminnan aloittamisesta tulee ilmoittaa, ilmoitus voidaan tehdä sille pääluottamusmiehelle, joka edustaa suurinta osaa järjestämispaikassa työskentelevistä henkilöistä.

5 luku

Etuudet ja korvaukset

17 § on kumottu L:lla 30.12.2002/1293.

Matkakorvaukset

Henkilöllä on oikeus saada korvaus kuntouttavaan työtoimintaan osallistumisesta aiheutuvista matkakustannuksista siten kuin toimeentulotuesta annetun lain 10 a §:ssä säädetään.

6 luku

Kieltäytyminen ja keskeyttäminen sekä niiden seuraukset
19-21 § on kumottu L:lla 30.12.2002/1293.
7 luku

Kuntouttavan työtoiminnan ehdot

Työturvallisuus ja työterveyshuolto

Kuntouttavaan työtoimintaan sovelletaan työturvallisuuslakia (738/2002). Kuntouttavaan työtoimintaan ei sovelleta työterveyshuoltolakia (1383/2001).

Tapaturmavakuutus

Kunnan on vakuutettava kuntouttavaan työtoimintaan osallistuva työtapaturma- ja ammattitautilain (459/2015) 3 §:n 1 momentin mukaisella vakuutuksella. Työtoimintaan osallistuvaan sovelletaan, mitä työtapaturma- ja ammattitautilaissa säädetään työntekijästä, ja kuntaan sovelletaan, mitä työtapaturma- ja ammattitautilaissa säädetään työnantajasta.

Poiketen siitä, mitä työtapaturma- ja ammattitautilain 71-78 §:ssä säädetään, vuosityöansiona käytetään mainitun lain 79 §:n mukaista vähimmäisvuosityöansiota. Poiketen siitä, mitä mainitun lain 58 ja 59 §:ssä säädetään, päiväraha on 1/360 vuosityöansiosta.

8 luku

Rahoitus

Valtion korvaus

Kunnalla on oikeus saada kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä valtion korvauksena työllisyysmäärärahoista 10,09 euroa päivää ja kuntouttavaan työtoimintaan osallistuvaa henkilöä kohti. Korvaus maksetaan jälkikäteen niiltä päiviltä, joina henkilö osallistuu kuntouttavaan työtoimintaan.

Valtion korvauksen takaisinperintään ryhtymisestä ja tarvittavista takaisinperintätoimista päättää elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten sekä työ- ja elinkeinotoimistojen kehittämis- ja hallintokeskus. Valtion korvauksen myöntämis- ja maksamismenettelystä säädetään valtioneuvoston asetuksella. (19.12.2014/1132)

Takaisin perittävälle valtion korvaukselle on maksettava korvauksen maksupäivästä vuotuista korkoa korkolain (633/1982) 3 §:n 2 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaan lisättynä kolmella prosenttiyksiköllä. Jollei palautettavaa määrää suoriteta viimeistään takaisinperintäpäätöksessä määrättynä takaisinmaksupäivänä, viivästyneelle määrälle on maksettava korkolain 4 §:n 3 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaista vuotuista viivästyskorkoa takaisinmaksupäivästä.

Rahoitus

Tämän lain nojalla kunnan järjestämään toimintaan sovelletaan sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta annettua lakia (733/1992) sekä kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annettua lakia (1704/2009).

9 luku

Erinäiset säännökset

26 § on kumottu L:lla 30.12.2002/1293.

Kansaneläkelaitoksen tietojenantovelvollisuus

Kansaneläkelaitos toimittaa työvoimatoimistolle tiedot henkilöistä, jotka työmarkkinatuen ja työttömyyspäivärahan maksupäivien osalta täyttävät 3 §:n 1 momentin 1 tai 2 kohdissa tai 2 momentin 1 tai 2 kohdissa säädetyt edellytykset aktivointisuunnitelman tekemiselle. Tiedot tulee toimittaa mainittujen edellytysten täyttymistä seuraavan kalenterikuukauden loppuun mennessä.

Kansaneläkelaitos toimittaa kunnalle salassapitoa ja muiden tiedon antamista koskevien rajoitusten estämättä tiedot työttömistä alle 25-vuotiaista henkilöistä, joiden pääasiallinen toimeentulo on viimeisten neljän kuukauden aikana perustunut työttömyyden johdosta maksettuun toimeentulotukeen, sekä tiedot 25 vuotta täyttäneistä henkilöistä, joiden pääasiallinen toimeentulo on viimeisten 12 kuukauden aikana perustunut työttömyyden johdosta maksettuun toimeentulotukeen. Tiedot toimitetaan henkilön kotikuntalain mukaiseen kuntaan. (9.8.2019/936)

Muutoksenhaku

Haettaessa muutosta tämän lain 10 tai 18 §:ssä tarkoitettuun päätökseen on työmarkkinatuen osalta voimassa, mitä työttömyysturvalain 12 luvussa säädetään ja toimeentulotuen osalta voimassa, mitä sosiaalihuoltolain (1301/2014) 6 luvussa säädetään. (30.12.2014/1314)

Haettaessa muutosta 24 §:ssä tarkoitettuun päätökseen noudatetaan, mitä julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain 14 luvun 1 §:ssä säädetään. (28.12.2012/937)

29 § on kumottu L:lla 9.8.2019/936.

Tarkemmat säännökset

Tarkempia säännöksiä tämän lain täytäntöönpanosta annetaan valtioneuvoston asetuksella.

Voimaantulo

Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2001. Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.

Siirtymäsäännökset

Tätä lakia sovelletaan lain voimaantulosta henkilöön, joka täyttää lain voimaantulon jälkeen 3 §:n edellytykset.

Laskettaessa 3 §:ssä tarkoitettuja määräaikoja otetaan huomioon myös ennen lain voimaantuloa maksettu työmarkkinatuki ja toimeentulotuki.

Henkilölle, joka lain voimaantulon jälkeen täyttää 3 §:n edellytykset, on laadittava aktivointisuunnitelma 5 §:ssä tarkoitetulla tavalla viipymättä. Henkilölle, joka on täyttänyt 3 §:n edellytykset ennen lain voimaantulopäivää, on tehtävä aktivointisuunnitelma viimeistään 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä.

Kansaneläkelaitoksen on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2001 mennessä toimitettava työvoimaviranomaisille tiedot henkilöistä, jotka ovat ennen lain voimaantuloa täyttäneet 3 §:n edellytykset.

Tässä pykälässä 3 §:n edellytyksillä tarkoitetaan työmarkkinatuen, toimeentulotuen ja työttömyyspäivärahan maksupäiviä koskevia edellytyksiä.

HE 184/2000, StVM 38/2000, EV 177/2000

Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:

# data[].attributes.attachment_link.title
Laki kuntouttavasta työtoiminnasta 189/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku Yleiset säännökset Lain tarkoitus Tässä laissa säädetään toimenpiteistä, joilla parannetaan pitkään jatkuneen työttömyyden perusteella työmarkkinatukea tai toimeentulotukea saavan henkilön edellytyksiä työllistyä avoimilla työmarkkinoilla sekä edistetään hänen mahdollisuuksiaan osallistua koulutukseen ja työ- ja elinkeinoviranomaisen tarjoamaan julkiseen työvoimapalveluun. Laissa säädetään myös toimenpiteisiin osallistuvan henkilön oikeuksista ja velvollisuuksista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Janakkalan kunta tarjoaa monipuolisesti palveluja ja tukea pidempään työnhakijoina olleille kunnan työttömille työnhakijoille. Kunnan työllisyys-, nuoriso-, terveys- ja sosiaalipalveluissa on tarjolla tukea työttömille työnhakijoille.

Työllisyyspalveluissa kuntakokeilun kohderyhmän työnhakijoille on tarjolla räätälöityjä ratkaisuja työelämään pääsyn tukemiseksi. Työkaluja työelämään pääsyn tukemiseksi on mm. palkkatuki, työkokeilu, koulutussopimus, oppisopimus, valmennukset ja ohjaukset sekä ostopalvelut.

Teemme vahvaa yhteistyötä Hämeenlinnan ja Hattulan, alueen oppilaitosten ja Kelan kanssa.
Infoa ja vinkkejä valmennuksista ja tapahtumista voit seurata myös Janakkalan kunnan työllisyyspalvelujen Facebook-sivulla https://www.facebook.com/janakkalantyollisyyspalvelut
Aikuisten palvelut; työn kautta uralle

Yli 30-vuotiaiden työllistyminen ja paluu työmarkkinoille panostetaan räätälöimällä ja yhteen sovittamalla eri palveluja. Tämä pyritään tukemaan joutavin ratkaisuin, tehostamalla avoimille työmarkkinoille suuntautumista yritysyhteistyön kautta ja yrittäjyyttä tukemalla.

Yli 50-vuotiaiden työmarkkinoille paluun tukeminen on kunnan työllisyyshoidon yksi kärkitavoitteista. Kuntakokeilun kohderyhmän asiakkaiden osaamisen kehittämistä ja tunnistamista tuetaan uravalmennuksin ja -ohjauksen keinoin. Lisäksi kohderyhmälle vuoden 2021 aikana tulossa uusia väyliä kohti työelämää.

Muut palvelut

Työllisyyspalvelut tekevät yhteistyötä kunnan muiden yksiköiden, Kelan ja alueen oppilaitosten kanssa, jos työhön pääsy edellyttää muita palveluja, kuten esimerkiksi erilaisia valmennuksia. Jokaiselle työllisyyspalvelujen asiakkaalle voidaan räätälöidä yksilöllinen ratkaisu.

Työllisyyspalveluiden palveluvalikkoon kuuluu työllisyyden kuntakokeilun aikana työnvälityspalvelut, palkkatukeen liittyvät palvelut ja työpanoksen siirtäminen yrityksen työnjohdon alaisuuteen, työkokeiluun liittyvä ohjaus ja sopimukset, erilaiset valmennukset ja pienpalvelut, omaehtoisen koulutuksen tukeen liittyvät palvelut ja työssä tapahtuvan opiskelun palvelut sekä ammatinvalintaan liittyvä palvelu.

Hankkeet

Teemme yhdessä! -hanke

Hankkeen kautta on mahdollista saada erilaisia lyhytkestoisia palveluita.

TriPla II - Yhdistysten kautta työelämään!

TriPla II -työllistämishanke auttaa ja opastaa pitkään työnhakijana olevan henkilön työelämään paluussa ja tukee työskentelyn onnistumista työvalmennuksen keinoin.

TriPla II -hanke toimii koko Kanta-Hämeen alueella edistäen palkkatukityöllistämistä niin yrityksiin kuin yhdistyksiin. Hankkeen toteuttamisesta vastaa Hämeen Kylät ry ja LounaPlussa ry.

Ota yhteyttä hankkeen työvalmentajaan:
Päivi Äyhönen , paivi.ayhonen@triplahanke.fi, 050 472 6380

Palkkatukipaikat ja mahdollisuudet

Kunta tarjoaa palkkatuettuja työpaikkoja kunnan omissa yksiköissä.

Palkkatuettu työsuhde tehdään tietylle ajanjaksolle, jonka kesto katsotaan työnhakijan tietojen ja työllisyyspalvelujen linjausten mukaisesti.

Työaika määräytyy työnhakijan ja tarpeen mukaisesti, mutta se on vähintään 18h/vko. Useimmille työllistetyille työaika on 30h/vko, jolloin arkeen jää aikaa työnhakuun ja siihen liittyvien työnhakuasiakirjojen päivittämiseen. Lisäksi työllistetyille hankitaan valmennusta tai muita työllistymistä edistäviä palveluita työsuhteen aikana.

Palkkatuki

Kun olet ilmoittautunut työttömäksi työnhakijaksi (tai työttömyytesi jatkuu ja palvelutarpeesi arvioidaan uudelleen) keskustele oman työntekijäsi kanssa, tarvitsetko työn saamiseksi palkkatukea. Pidempään työttömänä oleville työnhakijoilla on mahdollisuus ilmoittaa halustaan palkkatuettuun työhön ja se kirjataan omiin tietoihisi.

Jos ammatillinen osaamisesi ei ihan riitä tai sinulla on tehtävissä selviytymiseen vaikuttava vamma tai sairaus (vaatii B-lausunnon), niin palkkatuki määräytyy joustavammin.

Tuki voi olla enintään 30 %, 40 % tai 50 % palkkauskustannuksistasi. Prosentti riippuu siitä, kuinka pitkään olet ollut työttömänä.

Janakkalan kunnalla palkkatuettu työsuhde voi olla joko kunnan omassa yksikössä ja/tai yrityksen työnjohdon alla.

Palkkatuki on rahallinen tuki, jolla korvataan työnantajalle osa palkkauskustannuksista. Työnantajan on mahdollista saada palkkatukea vain työttömäksi työnhakijaksi ilmoittautuneen henkilön palkkaamiseen ja se on haettava ennen työsuhteen alkamista. Mikäli saat työpaikan, pyydä työnantajaa jättämään palkkatukihakemus työnantajan Oma asioinnissa tai paperilla hyvissä ajoin ennen työsuhteen alkamista. Myönteisen päätöksen jälkeen työsuhde voi alkaa.

Jos tarvitset työnhakusi tueksi työnantajalle näytettävän todistuksen palkkatukimahdollisuudesta, sinun on mahdollista saada palkkatukikortti. Kortti on voimassa kolme kuukautta kerrallaan. Voit myös tulostaa Oma asioinnista työllistymissuunnitelmasi, joka toimii "palkkatukikorttina."
Lue lisää palkkatuesta. Tällä hetkellä avoimina paikkoja löytyy:

varhaiskasvatuksesta päiväkodin ryhmäavustajan työtehtävissä

monipuolisissa kohteissa laitoshuoltajan työtehtäviä (pesu, ruoanjakelu, siivous)

kouluavustajan työtehtäviä

hoiva-avustajan työtehtävä

Työpanoksen siirtäminen yritykseen

Työllisyyspalvelut tekevät myös työntekijän siirtoja yrityksen työnjohdon alaisuuteen. Tämä tarkoittaa sitä, että yhteistyössä työnhakijan ja yrityksen kanssa räätälöidään työsuhde, jonka tavoite on edistää työnhakijan jatkotyöllistymistä kunnan palkkatuetun työsuhteen jälkeen.

Lisätietoja tästä palvelusta saat kunnan omavalmentajilta.

Nuorten palvelut

Janakkalan kunnan nuorisopalveluissa on monenlaisia palveluita nuorilla. Kunnalla toimii nuorisovaltuusto, nuorisotila ja -keskus, etsivä nuorisotyö, erilaisia tukipalveluja toimintaan, retkiä ja leirejä sekä väyliä yrittäjyydestä kiinnostuneille.

Työttömien terveyspalvelut

Janakkalan kunta tarjoaa työttömille työnhakijoille mahdollisuuden työttömien terveystarkastukseen. Terveystarkastuksen kautta työnhakijalle muodostuu sujuva väylä terveyspalveluiden muihin palveluihin, jos terveydentila sitä vaatii.

Lähetteitä työttömien terveystarkastukseen tekee kunnan työtekijät sekä TE-toimisto.
Lue lisää terveyspalveluista.
Osaamisen kehittäminen

Työllisyyspalvelut tukee vahvasti elinikäistä osaamisen kehittämistä. Tämä tarkoittaa erilaisia ratkaisuja ja mahdollisuuksia sekä alueellisesti vahvaa oppilaitosyhteistyötä. Ketterimmät -työllisyysohjelman osaamisen kehittämisen painopiste näkyy Janakkalassa myös uraohjauksen ja valmennuksien muodossa.

Aikuisten palveluissa osaamisen tunnustaminen on myös tärkeää uudelleen työelämään pääsyssä. Ole rohkeasti yhteydessä kunnan omavalmentajiin, jos kaipaat apua ja vinkkejä osaamisesi näkyväksi tekemiseen esimerkiksi työnhakuasiakirjoja päivittäessäsi.

Janakkalan kunnan työllisyyspalvelut tukee:

opiskelua ja työnhakua oppisopimuksellisin työsuhtein ja ohjaamme niihin,

opinnollistamista niin pajaympäristössä kuin muissa toiminnoissa,

koulutussopimusta tutustuttaessa uuteen alaan

Kuntouttava työtoiminta

Kuntouttava työtoiminta on tarkoitettu niille henkilöille, joilla työllistyminen ja työllisyyden palvelut eivät ole ajankohtaisia. Janakkalan kunnan sosiaalipalvelut ohjaavat asiakkaitaan kuntouttavaan työtoimintaa palvelutarpeen mukaan esimerkiksi kunnan omalle pajalle.

Kuntouttavan työtoiminnan järjestäminen perustuu aktivointisuunnitelmaan, joka laaditaan yhdessä asiakkaan kanssa.

Asiakkaalle suunnitellaan palvelukokonaisuus, joka kirjataan aktivointisuunnitelmaan. Suunnittelussa huomioidaan asiakkaan henkilökohtainen tilanne, joka määrittelee sen, mitä palveluita asiakkaalle palvelukokonaisuudessa tarjotaan. Kuntouttavan työtoiminnan aktivointisuunnitelman laatii kunnan sosiaalipalveluiden työntekijä yhdessä asiakkaan kanssa.

Kuntouttava työtoiminta järjestetään asiakkaan yksilöllisen tarpeen mukaan osa- tai kokopäiväisesti 1-4 päivänä viikossa 3-24 kuukauden ajan. Toiminnan on oltava tavoitteellista siten, että se parantaa asiakkaan elämänhallintaa ja toimintakykyä, jotta jatkopolku kohti työelämää, koulutusta tai muihin työllistymistä edistäviin palveluihin mahdollistuu.

Lue lisää kuntouttavasta työtoiminnasta Sosiaali- ja terveysministeriön sivuilta.
Lue lisää kuntouuttavasta työtoiminnasta TE-palvelujen sivuilta.

Pajat

Janakkalan kunnan Paja (Taimistotie 4) tarjoaa kuntouttavaa työtoimintaa, koulutuskokeilu- ja työkokeilupaikkoja kaiken ikäisille työttömille kuntalaisille, joiden työttömyysaika uhkaa pitkittyä. Työpajoilla voi ohjatusti opetella erilaisia työtaitoja ja työn lomassa miettiä tulevaisuuden suunnitelmia.

Janakkalan nuorten työpaja Kino on tarkoitettu alle 28-vuotiaille janakkalalaisille nuorille. Työpaja pyörittää Tervakosken Seuratalolla sijaitsevaa elokuvateatteri Kino Tervakoskea.

Nuorten työpajalla tarjotaan monipuolisia työtehtäviä elokuvateatterilla sekä työelämään tutustumista ulkopuolisissa työpaikoissa sekä koulutuksia, joilla edistetään vuoren etenemistä työelämään ja/tai koulutukseen. Jakson aikana annetaan yksilöohjausta mm. ammatinvalintaan liittyvissä asioissa.

Pajajakson alussa tehdään yhdessä työpajaohjaajan kanssa pajasuunnitelma, johon kirjataan henkilökohtaiset tavoitteesi. Tavoite on, että jakson aikana löydetään jatkopolku vaikkapa työkokeilun, kuntouttavan työtoiminnan tai koulutuksen kautta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Janakkalan kunta tarjoaa monipuolisesti palveluja ja tukea pidempään työnhakijoina olleille kunnan työttömille työnhakijoille. Kunnan työllisyys-, nuoriso-, terveys- ja sosiaalipalveluissa on tarjolla tukea työttömille työnhakijoille. Työllisyyspalveluissa kuntakokeilun kohderyhmän työnhakijoille on tarjolla räätälöityjä ratkaisuja työelämään pääsyn tukemiseksi. Työkaluja työelämään pääsyn tukemiseksi on mm. palkkatuki, työkokeilu, koulutussopimus, oppisopimus, valmennukset ja ohjaukset sekä ostopalvelut.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Työkokeilussa henkilö voi selvittää ammatinvalinta- ja uravaihtoehtojaan tai mahdollisuuksiaan palata työmarkkinoille.

Työkokeilu voidaan järjestää esimerkiksi seuraavissa tilanteissa

Henkilöltä puuttuu ammatillinen koulutus tai hän suunnittelee alan tai ammatin vaihtoa.
Tavoitteena on silloin selvittää, kiinnostaako ala tai ammatti tai onko jokin tietty ala tai ammatti mahdollinen.

Henkilö pohtii, olisiko yrittäjyys sopiva uravaihtoehto

Henkilö on ollut poissa työmarkkinoilta esimerkiksi työttömyyden tai lastenhoidon takia, ja työkokeilulla selvitetään, onko hänen osaamisensa ajan tasalla ja minkälaista tukea hän tarvitsee päästäkseen takaisin työhön.

Henkilö on ollut aiemmin toisen maan työmarkkinoilla, ja työkokeilulla selvitetään hänen edellytyksiään työllistyä Suomessa ja millaisia palveluja hän siihen tarvitsee.

Tämän sivun sisältö
Työkokeilun järjestäjänä voi olla

yritys

yksityinen elinkeinonharjoittaja

yhteisö (esim. kunta tai yhdistys)

säätiö tai valtion virasto laitos

työpaja.

Työkokeilussa henkilö tekee työpaikalla yleisesti työsuhteessa tehtäviä töitä. Työkokeilun järjestäjä vastaa ohjauksesta ja valvonnasta. Yksityishenkilö ei voi toimia työkokeilun järjestäjänä.

TE-toimisto arvioi, voiko työkokeilusta koitua sen järjestäjälle sellaista etua, joka vääristäisi yritysten ja yksityisten elinkeinonharjoittajien välistä kilpailua. Kilpailun vääristyminen estää työkokeilun järjestämisen.

Työkokeilu voidaan järjestää, jos työkokeilun järjestäjä on ennen työkokeilusopimuksen tekemistä tarjonnut työsopimuslain edellyttämällä tavalla työtä irtisanotuille, lomautetuille tai osa-aikatyötä tekeville työntekijöilleen. Työkokeilumahdollisuuden tarjoaja vastaa siitä, että työkokeilulle ei ole työsopimuslain mukaista estettä.

Työkokeilun kesto vaihtelee, sillä asiakkaiden tilanteet ja kokeilun tavoitteet ovat erilaisia. Työkokeilu voi kestää enintään 12 kuukautta - samalla työnantajalla kuitenkin enintään kuusi kuukautta. Työkokeilu voidaan järjestää kunnalla 12 kuukaudeksi, mutta samaa työtehtävää voi kokeilla kuitenkin enintään kuusi kuukautta.

Myös työkokeilun päivittäinen ja viikoittainen työaika voi vaihdella henkilön tilanteesta riippuen. Usein 1-3 kuukauden sopimus on riittävä. Työkokeilua voidaan järjestää enintään viitenä päivänä viikossa ja 4-8 tuntia päivässä. Jos kokeiltavissa tehtävissä tehdään tyypillisesti vuoro- tai viikonlopputyötä, voi työaika ajoittua myös näiden aikoihin.

Ennen työkokeilun aloittamista työkokeiluun osallistuva, TE-toimisto ja työkokeilun järjestäjä tekevät yhdessä kirjallisen sopimuksen.

Sopimukseen kirjataan työkokeilun

tavoite ja tehtävät

kokonaiskesto sekä päivittäinen ja viikoittainen kesto

henkilö, joka vastaa työkokeilun valvonnasta työpaikalla.

TE-toimisto selvittää viran puolesta työkokeilun järjestäjää edustavan henkilön nimenkirjoitusoikeuden kauppa-, säätiö- tai yhdistysrekisteritiedoista.

Työnantaja ilmoittaa työpaikan luottamusmiehelle sopimuksesta.

Työkokeilun järjestäjä ilmoittaa työttömyysetuuden maksajalle työkokeiluun osallistuvan poissaolot niistä päivistä, jolloin henkilön olisi pitänyt osallistua työkokeiluun.

Kelaan poissaoloista ilmoitetaan lomakkeella TT3.

Työttömyyskassoille poissaoloista ilmoitetaan lomakkeella tai vapaamuotoisella ilmoituksella.

Tarkastelujakso on kaksi viikkoa.

TE-toimisto voi purkaa työkokeilua koskevan sopimuksen, jos työkokeiluun osallistuva on luvatta poissa työkokeilusta yhtäjaksoisesti viisi kokeilupäivää. Kokeilu voidaan purkaa myös, jos poissaoloja kertyy yhteensä niin paljon, että työkokeilulle asetetut tavoitteet eivät täyty. Tällaisista poissaoloista työkokeilun järjestäjän pitää ilmoittaa myös TE-toimistolle.

TE-toimisto ja työkokeilun järjestäjä voivat purkaa työkokeilua koskevan sopimuksen myös muusta syystä ilmoittamalla siitä kirjallisesti muille osapuolille. Sopimusta ei saa kuitenkaan purkaa laissa kielletyn syrjinnän tai muuhun epäasialliseen syyn perusteella.

Työkokeiluun osallistuva voi milloin tahansa keskeyttää työkokeilun. Keskeyttäminen voi kuitenkin vaikuttaa hänen oikeuteensa saada työttömyysetuutta.

Työkokeilun järjestäjä huolehtii työkokeiluun osallistuvan ohjauksesta ja valvonnasta koko työkokeilun ajan.

Työkokeilu ei ole työsuhde, sen ajalta ei makseta palkkaa, eikä se kerrytä vuosilomapäiviä tai eläkettä. Koska työkokeilu ei ole työsuhde, työkokeiluun osallistuva ei ole työterveyshuollon piirissä. Työpaikalla pitää kuitenkin olla tehtynä ajantasaisen työterveyshuoltolaissa tarkoitettu työterveyshuollon toimintasuunnitelma ja työpaikkaselvitys.

Työkokeiluun sovelletaan monia samoja lakeja ja menettelyjä kuin työsuhteisten työntekijöiden kohdalla.

Työkokeilijaan sovelletaan naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annettua lakia (609/1986), yhdenvertaisuuslakia (21/2004) ja soveltuvin osin yksityisyyden suojasta työelämässä annetun lain säännöksiä muun muassa henkilötietojen ja huumausaineiden käyttöä koskevien tietojen käsittelystä, kameravalvonnasta työpaikalla sekä työnantajalle kuuluvien sähköpostien hakemisesta ja avaamisesta (759/2004, työelämän tietosuojalaki).

Työkokeilun järjestäjä vastaa työkokeilijan työturvallisuudesta työturvallisuuslain (738/2002) ja nuorista työntekijöistä annetun lain (998/1993) mukaisesti.

Työkokeilussa olevalla on oikeus päivittäisiin taukoihin kuten työsuhteisilla työntekijöillä. Työkokeilun järjestäjä ilmoittaa ja peruuttaa työvuorot samalla tavalla kuin työsuhteisille työntekijöille.

Työhön sovellettavia lakeja valvovat yleisimmin työsuojeluviranomaiset. Tietosuojalakia valvoo työsuojeluviranomaisen lisäksi tietosuojavaltuutettu. Tasa-arvovaltuutettu valvoo tasa-arvolakia. Tarvittaessa TE-toimisto ohjaa oikealle viranomaiselle selvittämään työkokeiluun liittyvää asiaa.

Työ- ja elinkeinoministeriö hankkii työkokeiluun osallistuvalle vakuutuksen työkokeilun ajalle ammattitautien ja tapaturmien sekä työkokeilun järjestäjälle aiheutettujen vahinkojen varalta.

Työkokeilun järjestäjä voi halutessaan edellyttää kokeiluun osallistuvalta huumausainetestiä ja -todistusta ennen sopimuksen allekirjoittamista. Huumausainetodistukseen sovelletaan työelämän tietosuojalakia, ja sen kustannuksista vastaa työkokeilun järjestäjä.

Huumausainetodistuksessa on arkaluonteisia terveystietoja. Jos työkokeiluun osallistuva ei halua esittää todistusta, työkokeilusopimusta ei tehdä. Tämän takia työkokeiluun osallistuva ei kuitenkaan menetä työttömyysetuutta.

Työnantajan on selvitettävä rikostausta, jos henkilö työskentelee lasten kanssa. Tätä koskevaa lakia sovelletaan myös työkokeiluun, joka kestää yli kolme kuukautta.

Työkokeiluun osallistuvan on esitettävä rikosrekisteriote ennen sopimuksen tekemistä, jos työtehtäviin kuuluu henkilökohtaista vuorovaikutusta alaikäisten kanssa. Jos rikosrekisteriotteessa on merkintä lapseen kohdistuvasta rikoksesta tai seksuaali-, väkivalta- tai huumausainerikoksesta, TE-toimisto harkitsee, onko se este työkokeilulle. Jos työkokeiluun osallistuva ei halua esittää rikosrekisteriotetta, työkokeilusopimusta ei tehdä. Tämän takia työkokeiluun osallistuva ei kuitenkaan menetä työttömyysetuutta.

Työkokeilun päätteeksi työkokeilun järjestäjä, työkokeiluun osallistuva ja TE-toimiston edustaja arvioivat yhdessä työkokeilun sujumista suhteessa sen tavoitteisiin.

Mikäli tämä ei ole mahdollista, työkokeilun järjestäjä ja työkokeiluun osallistuva voivat antaa myös kirjallisen palautteen. Jos työnantajan palaute on kirjallinen, antaa TE-toimisto sen työkokeiluun osallistuneelle henkilölle.

Jos työkokeilun tavoitteena on ammatinvalinta- ja uravaihtoehtojen selvittäminen, palautteen pitää sisältää mm. arvion soveltuvuudesta

Jos työkokeilun tavoitteena on arvioida paluuta työmarkkinoille, palautteen pitää sisältää mm. arvion

työelämävalmiuksista

osaamisen kehittämistarpeista.

Työkokeiluun osallistuneen henkilön ja työkokeilun järjestäjän palautteet ovat henkilön jatkosuunnitelmien pohjana.

# data[].attributes.attachment_link.description
Työkokeilussa henkilö voi selvittää ammatinvalinta- ja uravaihtoehtojaan tai mahdollisuuksiaan palata työmarkkinoille. Työkokeilu voidaan järjestää esimerkiksi seuraavissa tilanteissa Henkilöltä puuttuu ammatillinen koulutus tai hän suunnittelee alan tai ammatin vaihtoa. Tavoitteena on silloin selvittää, kiinnostaako ala tai ammatti tai onko jokin tietty ala tai ammatti mahdollinen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Työkokeilun avulla voit tutustua työelämään, eri työtehtäviin ja ammattialoihin sekä saada apua soveltuvuuden selvittämisessä. Työkokeilun tavoitteena on ammatillisten suunnitelmien selkiyttäminen. Työkokeilun avulla voidaan myös tukea paluutasi työmarkkinoille pitkän poissaolon jälkeen. Työkokeiluun voit lähteä mm. seuraavissa tilanteissa:

Sinulta puuttuu ammatillinen koulutus.

Alan vaihto on välttämätön joko terveydellisistä syistä tai työmarkkinoiden rakennemuutoksen takia.

Olet ollut pitkään poissa työmarkkinoilta joko pitkittyneen työttömyyden tai esim. perhevapaiden vuoksi.

Harkitset yrittäjyyttä ja haluat selvittää kiinnostustasi ja soveltuvuuttasi yrittäjäksi.

Työkokeilu voi liittyä suunnittelemaasi alaan tai sitä voidaan käyttää myös silloin jos tulevasta alasta ei vielä ole tietoa. Tällöin työkokeilu on mahdollista järjestää esimerkiksi työpajoilla, missä voidaan kokeilla eri tyyppisiä työtehtäviä.

Työkokeilu ei ole työsuhde eikä siitä aiheudu järjestäjälle kustannuksia. Työkokeilun aikana saat samaa etuutta kuin työttömänä. Jos olet sopinut työkokeilusta työllistymissuunnitelmassa tai sitä korvaavassa suunnitelmassa, voit saada työttömyysetuuden korotettuna. Korotusosan maksamisesta päättää työttömyysetuuden maksaja eli työttömyyskassa tai Kela.

Korvaukseksi palvelusta aiheutuvista kustannuksista voit saada osallistumispäiviltä kulukorvausta. Jos et saa sitä työttömyysetuuden maksajalta, TE-toimisto voi maksaa harkinnanvaraista kulukorvausta.

Työkokeilun pituus (enintään 6kk), viikoittaiset työpäivät (1-5pv) ja päivittäinen työaika (4-8 tuntia) sovitaan TE-toimiston, työkokeilijan ja kokeilun järjestäjän kanssa ottaen huomioon kokeilun tavoitteet työkokeilijan kannalta.

Työkokeilun käyttö ei edellytä tietyn kestoista työttömyyttä. Työkokeiluun voit päästä kun olet TE-toimiston asiakkaana joko työnhakijana tai ammatinvalinnanohjauksen palveluissa. Myöskään ammatillinen koulutuksesi tai koulutusasteesi ei vaikuta työkokeilun järjestämiseen. Jos sinulla ei ole mitään ammatillista koulutusta, on työkokeilun ensisijainen tavoite sopivan koulutusvaihtoehdon löytäminen.

Työkokeilun järjestäjänä voi olla yritys, yksityinen elinkeinonharjoittaja, kunta, kuntayhtymä, muu yhteisö (myös vapaaehtoispohjalla toimiva), säätiö tai valtion virasto tai laitos. Yksityishenkilö ei voi toimia työkokeilun järjestäjänä. Työpaja voi toimia työkokeilun järjestäjänä silloin, kun se voi tarjota työkokeilupaikan aidossa työympäristössä.

Toimi näin

Kun haluat työkokeilun avulla selvittää kiinnostuksesi ja soveltuvuutesi johonkin tehtävään tai ammattiin, ota yhteyttä TE-toimistoon sähköisen Oma asiointi -palvelun kautta tai keskustele asiasta vastuuasiantuntijasi tai sinua ohjaavaan TE-toimiston psykologin kanssa. Työkokeilupaikan voit hankkia itse, vinkkejä paikoista saat myös sähköisessä Oma asiointi -palvelussa.

Jos olet työnhakijana TE-toimistossa, työkokeilusta sovitaan kanssasi laadittavassa työllistymissuunnitelmassa tai sitä korvaavassa suunnitelmassa, jolloin työttömälle työnhakijalle voidaan maksaa työttömyysetuutta korotettuna työkokeilun ajalta (korotettu työttömyysetuus max. 200 päivää). Korvaavia suunnitelmia ovat aktivointisuunnitelma, kotoutumissuunnitelma ja monialainen työllistymissuunnitelma. Työkokeilu voidaan järjestää, vaikka siitä ei ole sovittu suunnitelmassa, mutta silloin kokeilijalla ei ole oikeutta korotettuun työttömyysetuuteen.

Kenelle ja millä ehdoin

Työkokeilu toteutetaan sinulle uusissa tehtävissä. Vain, jos olet ollut pitkään pois työmarkkinoilta, työkokeilu on mahdollista järjestää ammatissa tai tehtävissä, missä olet aiemmin toiminut. Tällöin on kyse työhön paluun tukemisesta työkokeilun avulla. Työkokeilua ei esimerkiksi voi järjestää vastavalmistuneille heidän omalla alallaan työkokemuksen hankkimiseksi.

Perustiedot

Palvelun toteuttaaTyö- ja elinkeinotoimisto

Muut vastuuorganisaatiotPohjois-Savon työ- ja elinkeinotoimisto, Etelä-Pohjanmaan työ- ja elinkeinotoimisto, Kainuun työ- ja elinkeinotoimisto, Satakunnan työ- ja elinkeinotoimisto, Kaakkois-Suomen työ- ja elinkeinotoimisto, Etelä-Savon työ- ja elinkeinotoimisto, Pohjois-Pohjanmaan työ- ja elinkeinotoimisto, Uudenmaan työ- ja elinkeinotoimisto, Lapin työ- ja elinkeinotoimisto, Pirkanmaan työ- ja elinkeinotoimisto, Keski-Suomen työ- ja elinkeinotoimisto, Varsinais-Suomen työ- ja elinkeinotoimisto, Hämeen työ- ja elinkeinotoimisto, Pohjanmaan työ- ja elinkeinotoimisto, Pohjois-Karjalan työ- ja elinkeinotoimisto

Palvelusta vastaaTyö- ja elinkeinotoimisto

Palvelun kieletsuomi, ruotsi

# data[].attributes.attachment_link.description
Työkokeilun avulla voit tutustua työelämään, eri työtehtäviin ja ammattialoihin sekä saada apua soveltuvuuden selvittämisessä. Työkokeilun tavoitteena on ammatillisten suunnitelmien selkiyttäminen. Työkokeilun avulla voidaan myös tukea paluutasi työmarkkinoille pitkän poissaolon jälkeen. Työkokeiluun voit lähteä mm. seuraavissa tilanteissa: Sinulta puuttuu ammatillinen koulutus. Alan vaihto on välttämätön joko terveydellisistä syistä tai työmarkkinoiden rakennemuutoksen takia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Työkokeilu voi

auttaa sinua palaamaan takaisin aikaisempaan työhösi tai

mahdollistaa siirtymisen uusiin, terveydentilasi kannalta paremmin soveltuviin työtehtäviin ja

auttaa arvioimaan työtehtävien soveltuvuutta ennen koulutukseen hakeutumista.

Työkokeilu on mahdollista toteuttaa joko nykyisellä työnantajalla tai uudella työnantajalla.

Työkokeilun kesto ja työaika

Työkokeilun kesto on yleensä 3 kuukautta, mutta perustelluista syistä sitä voidaan jatkaa. Jos kysymyksessä ovat uudet työtehtävät, jotka vaativat uusien taitojen opettelua, työkokeilu voi jatkua työhönvalmennuksena.

Työaika voi vaihdella 4 - 8 tunnin välillä. Tavallisesti työaikaa pidennetään työkokeilun aikana asteittain. Työkokeilun tuntimäärä ei vaikuta kuntoutusetuuden määrään.

Vuosilomat tulisi pitää ennen tai jälkeen työkokeilun, jotta työkokeilujakso olisi katkeamaton. Tiedossa olevista keskeytyksistä tulisi ilmoittaa Kevaan jo hakemisvaiheessa.

Työkokeilun palkkaus

Työkokeilu voi olla joko palkallinen tai palkaton. Palkanmaksusta sinun tulee sopia työnantajasi kanssa.

Jos työskentelet valtion palveluksessa, kuntoutuksen aikaisesta palkanmaksuvelvollisuudesta on määräyksiä työehtosopimuksessasi (VES).

1. Palkallisessa työkokeilussa työnantaja maksaa sinulle palkkaa, ja Keva maksaa kuntoutusetuuden työantajalle palkkaa vastaavalta osalta.

2. Palkattomassa työkokeilussa Keva maksaa kuntoutusrahan tai kuntoutustuen ja -korotuksen sinulle. Lisäksi otamme lakisääteisen tapaturmavakuutuksen työkokeilun ajalle. Palkattoman työkokeilun ajalta ei kerry vuosilomia.

Kenen kanssa teen työkokeilusuunnitelman?

Suunnittele työkokeilu yhdessä työnantajasi ja työterveyshuollon tai sinua hoitavan tahon kanssa. Jos työsuhteesi on voimassa, selvitä työkokeilumahdollisuuksia aina ensin työnantajasi kanssa.

Sovi työnantajan ja työterveyshuollon kanssa yhteispalaverista, jossa keskustelette

työkokeilun tavoitteesta

työtehtävistä

työkokeilun kestosta (alkamis- ja päättymisajankohdat)

työajasta (4-8 h/pv)

työpaikalla tapahtuvasta perehdytyksestä ja seurantapalavereista

mahdollisesta palkanmaksusta.

Yhteispalaverista on hyvä tehdä muistio.

Jos sinulla ei ole voimassa olevaa työsuhdetta ja tarvitset apua työkokeilusuunnitelman laadintaan, ota yhteyttä Kevan kuntoutukseen.

Miten saan työkokeilusta päätöksen?

Tee sähköinen kuntoutushakemus Kevan Omat eläketietosi -palvelussa. Hakemuksen liitteenä on hyvä olla työterveysneuvottelun muistio.

Saat päätöksen työkokeilun korvaamisesta noin kahden viikon kuluessa hakemuksen tekemisestä.

Työkokeilun sopimuslomakkeen lähetämme sinulle kaksi viikkoa ennen työkokeilun alkamista. Sinun tulee täyttää sopimuslomake yhdessä esimiehesi kanssa työkokeilun alkaessa ja palauttaa se viipymättä Kevaan.

Työkokeilun seuranta ja arviointi

Esimiehesi tai työkokeilusi ohjaaja seuraa työkokeilusi sujumista työpaikalla. Työterveyshuoltosi puolestaan seuraa terveydentilaasi ja työkykyäsi. Suositeltavaa on, että pidätte työkokeilun aikana seurantapalaverin yhdessä työnantajasi ja työterveyshuoltosi kanssa.

Työkokeilun päätteeksi sinun tulee täyttää työkokeilun arviointilomake yhdessä esimiehen kanssa. Arviointilomake tulee palauttaa Kevaan.

Ole yhteydessä kuntoutusasiantuntijaasi, jos et pysty pidentämään työaikaasi tai jos työkokeilussa ilmenee ongelmia.

Jos työkokeilun aikana näyttää siltä, että työskentely sujuu vain osa-aikaisesti, voit selvittä, olisitko oikeutettu osatyökyvyttömyyseläkkeeseen. Keskustele asiasta työkokeilun seurantapalaverissa.

Lausunto työkokeilusta lomake.pdf (119 kb) Ohjeita työkokeilun tai työhönvalmennuksen aloittavalle.pdf (80 kb)

# data[].attributes.attachment_link.description
Työkokeilu voi auttaa sinua palaamaan takaisin aikaisempaan työhösi tai mahdollistaa siirtymisen uusiin, terveydentilasi kannalta paremmin soveltuviin työtehtäviin ja auttaa arvioimaan työtehtävien soveltuvuutta ennen koulutukseen hakeutumista. Työkokeilu on mahdollista toteuttaa joko nykyisellä työnantajalla tai uudella työnantajalla. Työkokeilun kesto on yleensä 3 kuukautta, mutta perustelluista syistä sitä voidaan jatkaa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sivun sisältö

TE-toimisto päättää tuen keston ja määrän tapauskohtaisesti.

Tukijakson pituus riippuu palkattavan henkilön työttömyyden kestosta, vamman tai sairauden vaikutuksesta työsuoritukseen ja työnantajasta.

Palkkatuki voi olla enintään 30 %, 40 % tai 50 % palkkauskustannuksista.

Palkkatuen enimmäismäärä yritykselle vuonna 2021 on 1400 €/kk, jonka lisäksi maksetaan enintään palkkatukipäätöksen mukainen prosenttiosuus lomarahasta.

Elinkeinotoimintaa harjoittavalle työnantajalle palkkatuki myönnetään joko valtiontukien yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisena tukena tai de minimis -tukena.

Jos työnantaja saa palkkatuen lisäksi muuta tukea, niiden yhteismäärä voi olla enintään palkkauskustannusten suuruinen.

Jos rekrytoitava henkilö on työllisyyden kuntakokeilun asiakas, työnhakijan kotikunta tekee päätöksen palkkatuen myöntämisestä sekä sen kestosta ja määrästä lainsäädännön mukaisesti
Työnantajan palvelut työllisyyden kuntakokeilussa
Kun pohdit rekrytointia, voit ennakoida palkkatuen määrää ja kestoa työttömän työttömyyden keston mukaan

Jos palkkatuki myönnetään työttömän ammatillisessa osaamisessa olevien puutteiden takia, tuen määrä ja kesto määräytyvät palkattavan henkilön työttömyyden keston perusteella. Tuen määrä on sitä korkeampi ja kesto sitä pidempi, mitä kauemmin henkilö on ollut työtön ennen palkkatuen myöntämistä.

Työttömyys on kestänyt alle vuoden

palkkatuki on enintään 30 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 6 kuukautta

Työttömyys on kestänyt vähintään vuoden (12 kk 14 kk:n aikana)

palkkatuki on enintään 40 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 12 kuukautta

Työttömyys on kestänyt vähintään 2 vuotta (24 kk 28 kk:n aikana)

palkkatuki on enintään 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 12 kuukautta

Jos palkkatuki myönnetään 60 vuotta täyttäneen ja vähintään 12 kuukautta välittömästi ennen palkkatuen myöntämistä työttömänä olleen henkilön palkkaamiseksi, on

palkkatuki on ensimmäisten 12 kuukauden ajalta työttömyyden keston perusteella enintään 40 tai 50 % palkkauskustannuksista, tämän jälkeen enintään 30 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso enintään 24 kuukautta kerrallaan

Jos palkkatuki voidaan myöntää sillä perusteella, että työttömän vamma tai sairaus olennaisesti ja pysyvästi vaikuttaa hänen työsuoritukseensa tarjoamassasi tehtävässä

palkkatuki on enintään 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 24 kuukautta kerrallaan

Yhdistykset, säätiöt ja rekisteröidyt uskonnolliset yhdyskunnat

Kun yhdistys, säätiö tai rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta, joka ei harjoita elinkeinotoimintaa, palkkaa vähintään kaksi vuotta työttömänä olleen henkilön

palkkatuen määrä on 100 % aina 65 % työaikaan saakka. Enimmäismäärä on 1800 e/kk (vuonna 2020)

palkkatuetttu jakso on enintään 12 kuukautta

Suomen evankelisluterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko seurakuntineen eivät ole yhdistyksiä, säätiöitä tai rekisteröityjä uskonnollisia yhdyskuntia, joten niille ei ole mahdollista myöntää 100 % palkkatukea.

Sosiaaliset yritykset

Sosiaalisille yrityksille voidaan palkkatukea myöntää muista yrityksistä poiketen seuraavissa tapauksissa:

Työttömällä on vamma tai sairaus, joka vaikeuttaa olennaisesti ja pysyvästi työssä suoriutumista

palkkatuen määrä on korkeintaan 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 36 kk kerrallaan

Henkilö on ollut työttömänä työnhakijana yhtäjaksoisesti 12 kuukautta tai tähän rinnastettava

palkkatuen määrä on korkeintaan 50 % palkkauskustannuksista, kuitenkin enintään 1300 euroa/kk tai 40 % palkkauskustannuksista ilman enimmäismäärää (edullisuusvertailu)

palkkatuettu jakso on enintään 12 kuukauden ajan

Henkilö on saanut 500 päivää työttömyysetuutta työttömyyden perusteella

palkkatuen määrä on korkeintaan 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 24 kuukauden ajan

Kuntien järjestämä velvoitetyö

Kun kunta palkkaa työllistämisvelvoitteen piiriin kuuluvan henkilön, on

palkkatuen määrä on korkeintaan 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 6 kuukautta

Oppisopimuskoulutukseen palkkatukea voidaan myöntää koko koulutuksen ajaksi.

Jos tuen määrä perustuu työttömyyden kestoon

palkkatuen määrä on enintään 30 %, 40 % tai 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 12 kuukautta

Koulutuksen loppuajan tuki on enintään 30 % palkkauskustannuksista.

Jos tuki myönnetään työttömän vamman tai sairauden perusteella

palkkatuen määrä on 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on koko koulutuksen ajan

Elinkeinotoimintaa harjoittavalle työnantajalle palkkatuki oppisopimuskoulutukseen myönnetään de minimis -tukena.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tukijakson pituus riippuu palkattavan henkilön työttömyyden kestosta, vamman tai sairauden vaikutuksesta työsuoritukseen ja työnantajasta. Palkkatuki voi olla enintään 30 %, 40 % tai 50 % palkkauskustannuksista. Palkkatuen enimmäismäärä yritykselle vuonna 2021 on 1400 €/kk, jonka lisäksi maksetaan enintään palkkatukipäätöksen mukainen prosenttiosuus lomarahasta. Elinkeinotoimintaa harjoittavalle työnantajalle palkkatuki myönnetään joko valtiontukien yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisena tukena tai de minimis -tukena.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Palkkatuetun työn tarkoituksena on parantaa tuella palkattavan henkilön ammatillista osaamista ja edistää työllistymistä avoimille työmarkkinoille.

Työttömälle työnhakijalle voidaan myöntää palkkatukea, jos TE-toimisto arvioi työttömyyden johtuvan ammatillisen osaamisen puutteista ja palkkatuetun työn parantavan hänen ammatillista osaamistaan ja mahdollisuuksiaan työllistyä avoimille työmarkkinoille.

Työttömälle työnhakijalle, joka on täyttänyt 60 vuotta, voidaan myöntää palkkatukea, jos hän on ollut yhtäjaksoisesti työttömänä vähintään 12 kuukautta juuri ennen palkkatuen myöntämistä.

Työttömälle työnhakijalle voidaan myöntää palkkatukea tilanteessa, jossa TE-toimiston arvion mukaan henkilön vamma tai sairaus vaikuttaa työskentelyyn tarjolla olevassa työtehtävässä olennaisesti, pysyvästi tai pysyväisluonteisesti.

Vaikka palkkatuki myönnetään ja maksetaan työnantajalle, tuen myöntäminen perustuu aina työttömän työnhakijan palkkatuen tarpeeseen.

Ohjeet työllisyyden kuntakokeilun asiakkaalle

Jos olet työllisyyden kuntakokeilun asiakas, kotikuntasi arvioi, voidaanko sinulle myöntää palkkatukea edellä mainituin perustein.
Työnhakijan palvelut työllisyyden kuntakokeilun aikana
Palkkatukea voidaan myöntää

toistaiseksi voimassa olevaan työsuhteeseen tai määräaikaiseen työsuhteeseen

työsuhteeseen tai oppisopimuskoulutukseen

kokoaikatyöhön tai osa-aikaiseen työsuhteeseen, jos TE-toimisto pitää sitä tarkoituksenmukaisena ja se edistää työnhakijan mahdollisuuksia työllistyä. Tämä voi olla perusteltua esimerkiksi osatyökykyisten työllistymisen kannalta.

Palkkatukea ei enää myönnetä vuorotteluvapaasijaisen palkkaamiseen.

Sinä saat työstä kyseiseen työsuhteeseen sovellettavan työehtosopimuksen mukaista palkkaa tai, jollei työehtosopimusta ole, tavanomaista ja kohtuullista palkkaa. TE-toimisto tukee työnantajaa palkkauskustannuksissa.

Palkkatuettua työtä voi yhdistää muihin TE-palveluihin.

Työvoimakoulutusta voi seurata palkkatuettu työ

Tuettuun työjaksoon voi sisältyä työvoimakoulutusta

Palkkatukea voidaan myöntää työkokeilun jälkeen

TE-toimisto voi hankkia työnhakijan tueksi työhönvalmentajan palveluita.

Palvelujen tarkoituksenmukainen yhdistäminen tukee työttömän työnhakijan pääsyä työmarkkinoille ja auttaa työnantajaa löytämään itselleen sopivan työntekijän.

# data[].attributes.attachment_link.description
Palkkatuetun työn tarkoituksena on parantaa tuella palkattavan henkilön ammatillista osaamista ja edistää työllistymistä avoimille työmarkkinoille. Työttömälle työnhakijalle voidaan myöntää palkkatukea, jos TE-toimisto arvioi työttömyyden johtuvan ammatillisen osaamisen puutteista ja palkkatuetun työn parantavan hänen ammatillista osaamistaan ja mahdollisuuksiaan työllistyä avoimille työmarkkinoille.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmoittautumisohjeet EU- ja ETA-maan ja Sveitsin kansalaiselle

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sivun sisältö

TE-toimisto päättää tuen keston ja määrän tapauskohtaisesti.

Tukijakson pituus riippuu palkattavan henkilön työttömyyden kestosta, vamman tai sairauden vaikutuksesta työsuoritukseen ja työnantajasta.

Palkkatuki voi olla enintään 30 %, 40 % tai 50 % palkkauskustannuksista.

Palkkatuen enimmäismäärä yritykselle vuonna 2021 on 1400 €/kk, jonka lisäksi maksetaan enintään palkkatukipäätöksen mukainen prosenttiosuus lomarahasta.

Elinkeinotoimintaa harjoittavalle työnantajalle palkkatuki myönnetään joko valtiontukien yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisena tukena tai de minimis -tukena.

Jos työnantaja saa palkkatuen lisäksi muuta tukea, niiden yhteismäärä voi olla enintään palkkauskustannusten suuruinen.

Jos rekrytoitava henkilö on työllisyyden kuntakokeilun asiakas, työnhakijan kotikunta tekee päätöksen palkkatuen myöntämisestä sekä sen kestosta ja määrästä lainsäädännön mukaisesti
Työnantajan palvelut työllisyyden kuntakokeilussa
Kun pohdit rekrytointia, voit ennakoida palkkatuen määrää ja kestoa työttömän työttömyyden keston mukaan

Jos palkkatuki myönnetään työttömän ammatillisessa osaamisessa olevien puutteiden takia, tuen määrä ja kesto määräytyvät palkattavan henkilön työttömyyden keston perusteella. Tuen määrä on sitä korkeampi ja kesto sitä pidempi, mitä kauemmin henkilö on ollut työtön ennen palkkatuen myöntämistä.

Työttömyys on kestänyt alle vuoden

palkkatuki on enintään 30 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 6 kuukautta

Työttömyys on kestänyt vähintään vuoden (12 kk 14 kk:n aikana)

palkkatuki on enintään 40 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 12 kuukautta

Työttömyys on kestänyt vähintään 2 vuotta (24 kk 28 kk:n aikana)

palkkatuki on enintään 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 12 kuukautta

Jos palkkatuki myönnetään 60 vuotta täyttäneen ja vähintään 12 kuukautta välittömästi ennen palkkatuen myöntämistä työttömänä olleen henkilön palkkaamiseksi, on

palkkatuki on ensimmäisten 12 kuukauden ajalta työttömyyden keston perusteella enintään 40 tai 50 % palkkauskustannuksista, tämän jälkeen enintään 30 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso enintään 24 kuukautta kerrallaan

Jos palkkatuki voidaan myöntää sillä perusteella, että työttömän vamma tai sairaus olennaisesti ja pysyvästi vaikuttaa hänen työsuoritukseensa tarjoamassasi tehtävässä

palkkatuki on enintään 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 24 kuukautta kerrallaan

Yhdistykset, säätiöt ja rekisteröidyt uskonnolliset yhdyskunnat

Kun yhdistys, säätiö tai rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta, joka ei harjoita elinkeinotoimintaa, palkkaa vähintään kaksi vuotta työttömänä olleen henkilön

palkkatuen määrä on 100 % aina 65 % työaikaan saakka. Enimmäismäärä on 1800 e/kk (vuonna 2020)

palkkatuetttu jakso on enintään 12 kuukautta

Suomen evankelisluterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko seurakuntineen eivät ole yhdistyksiä, säätiöitä tai rekisteröityjä uskonnollisia yhdyskuntia, joten niille ei ole mahdollista myöntää 100 % palkkatukea.

Sosiaaliset yritykset

Sosiaalisille yrityksille voidaan palkkatukea myöntää muista yrityksistä poiketen seuraavissa tapauksissa:

Työttömällä on vamma tai sairaus, joka vaikeuttaa olennaisesti ja pysyvästi työssä suoriutumista

palkkatuen määrä on korkeintaan 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 36 kk kerrallaan

Henkilö on ollut työttömänä työnhakijana yhtäjaksoisesti 12 kuukautta tai tähän rinnastettava

palkkatuen määrä on korkeintaan 50 % palkkauskustannuksista, kuitenkin enintään 1300 euroa/kk tai 40 % palkkauskustannuksista ilman enimmäismäärää (edullisuusvertailu)

palkkatuettu jakso on enintään 12 kuukauden ajan

Henkilö on saanut 500 päivää työttömyysetuutta työttömyyden perusteella

palkkatuen määrä on korkeintaan 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 24 kuukauden ajan

Kuntien järjestämä velvoitetyö

Kun kunta palkkaa työllistämisvelvoitteen piiriin kuuluvan henkilön, on

palkkatuen määrä on korkeintaan 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 6 kuukautta

Oppisopimuskoulutukseen palkkatukea voidaan myöntää koko koulutuksen ajaksi.

Jos tuen määrä perustuu työttömyyden kestoon

palkkatuen määrä on enintään 30 %, 40 % tai 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on enintään 12 kuukautta

Koulutuksen loppuajan tuki on enintään 30 % palkkauskustannuksista.

Jos tuki myönnetään työttömän vamman tai sairauden perusteella

palkkatuen määrä on 50 % palkkauskustannuksista

palkkatuettu jakso on koko koulutuksen ajan

Elinkeinotoimintaa harjoittavalle työnantajalle palkkatuki oppisopimuskoulutukseen myönnetään de minimis -tukena.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tukijakson pituus riippuu palkattavan henkilön työttömyyden kestosta, vamman tai sairauden vaikutuksesta työsuoritukseen ja työnantajasta. Palkkatuki voi olla enintään 30 %, 40 % tai 50 % palkkauskustannuksista. Palkkatuen enimmäismäärä yritykselle vuonna 2021 on 1400 €/kk, jonka lisäksi maksetaan enintään palkkatukipäätöksen mukainen prosenttiosuus lomarahasta. Elinkeinotoimintaa harjoittavalle työnantajalle palkkatuki myönnetään joko valtiontukien yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisena tukena tai de minimis -tukena.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
yritykset

muut yhteisöt, kuten yhdistykset, säätiöt, rekisteröidyt uskonnolliset yhdyskunnat ja seurakunnat

kunnat ja kuntayhtymät

kotitaloudet

Työnantajan on sitouduttava maksamaan kyseiseen työsuhteeseen sovellettavan työehtosopimuksen mukainen palkka tai, jollei sovellettavaa työehtosopimusta ole, tavanomainen ja kohtuullinen palkka kyseisestä työstä.

Valtion virastolle tai laitokselle ei myönnetä palkkatukea, mutta sille voidaan osoittaa määrärahaa työttömän työnhakijan palkkaamiseen.

Muille työnantajille kuin kotitalouksille palkkatuki on veronalaista tuloa.

Palkkatuen myöntämisen rajoitukset

Palkkatukea ei voida myöntää työnantajalle, jos:

Työsuhde, jota varten tuki on tarkoitettu, on alkanut jo ennen päätöstä tuen myöntämisestä.

Poikkeuksena tähän on uuden palkkatukijakson myöntäminen, kun uusi jakso alkaa välittömästi edellisen jakson päätyttyä.

Alkanut työsuhde ei ole esteenä myöskään silloin, kun tuella palkattu siirtyy toisen työnantajan palvelukseen liikkeen luovutuksen tai vastaavan yhteydessä.

Tuella palkattavan henkilön palkka perustuu vain työn tulokseen, esimerkiksi palkka on pelkkä myyntiprovisio ilman pohjapalkkaa.

Tuki vääristää kilpailua suhteessa muihin, jotka tarjoavat samoja tuotteita tai palveluja.

Työnantaja on olennaisesti laiminlyönyt palkanmaksuvelvollisuuttaan tai velvollisuuksiaan suorittaa veroja tai lakisääteisiä maksuja.

Elinkeinotoimintaa harjoittava työnantaja on EU:n valtiontukien yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys tai työnantajaa koskee Euroopan komission päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjen vastaiseksi tai sisämarkkinoille soveltumattomaksi.

Palkkatuki ei saa heikentää työnantajan palveluksessa jo olevien työntekijöiden asemaa.

Palkkatukea on mahdollista saada irtisanomisista tai lomautuksista huolimatta, jos työnantaja on ottanut tuotannollisista tai taloudellisista syistä irtisanotun työntekijän takaisin työsuhteeseen ennen palkkatukihakemuksen tekemistä. Tarkastelujakso on irtisanomisajan päättymisestä lukien 12 kuukautta.

Lue lisää
Kenelle palkkatuki on tarkoitettu?

# data[].attributes.attachment_link.description
yritykset muut yhteisöt, kuten yhdistykset, säätiöt, rekisteröidyt uskonnolliset yhdyskunnat ja seurakunnat kunnat ja kuntayhtymät kotitaloudet Työnantajan on sitouduttava maksamaan kyseiseen työsuhteeseen sovellettavan työehtosopimuksen mukainen palkka tai, jollei sovellettavaa työehtosopimusta ole, tavanomainen ja kohtuullinen palkka kyseisestä työstä. Valtion virastolle tai laitokselle ei myönnetä palkkatukea, mutta sille voidaan osoittaa määrärahaa työttömän työnhakijan palkkaamiseen.

# data[].attributes.body
Osatyökykyisyys/ täsmätyökykyisyys voi johtua esimerkiksi pitkäaikaissairaudesta, vammasta tai sairaudesta. Vakavasta sairaudesta toipuva tai elämänkriisin kokenut henkilö voi olla osatyökykyinen.

Osatyökykyisellä/täsmätyökykyisellä henkilöllä työ- tai toimintakyky on alentunut vamman, sairauden tai sosiaalisten syiden takia.

Heillä on työkykyä ja halua työkyvyn käyttämiseen.