# data[].attributes.body
ATOMI
- nedjeljive i oku nevidljive čestice
- mogu upijati ili isijavati elektromagnetsko zračenje određenih valnih duljina
- sastoje se od: elektronskog omotača i pozitivno nabijene jezgre (p⁺ i n⁰)

# data[].attributes.body
- uveli pojam "atom"= grč. atomos ("nedjeljiv")
→ dijeljenje svih predmeta prestaje na razini atoma
→ svijet se sastoji od atoma i praznog prostora

# data[].attributes.body
atomistička teorija:
1) tvari se sastoje od vrlo malih, nevidljivih čestica = atoma
2) atomi jednog elementa ne mogu se stvoriti, uništiti, rastaviti na manje dijelove ili pretvoriti u atome drugih elemenata
3) atomi nekog elementa istovjetni su po veličini, masi i ostalim svojstvima (svojstva atoma različitih elemenata međusobno se razlikuju)
4) atomi različitih elemenata spajaju te čine kemijske spojeve
5) u kemijskim reakcijama atomi se međusobno spajaju, razdvajaju ili preuređuju

nedostatci:
~ ne može se eksperimentalno dokazati
~ temelji se na pretpostavkama
~ teorija nije mogla objasniti postojanje električnog naboja

# data[].attributes.body
→ atom = kugla pozitivnog naboja u kojoj se nalaze negativno nabijeni elektroni (usporedba sa kolačem od grožđica)

# data[].attributes.body
- temeljem rezultata Geiger-Marsdenovih pokusa predložio je novi model atoma
→ "planetarni model"
- elektroni se gibaju oko jezgre poput planeta oko sunca
- jezgra = iznimno malena  i pozitivno nabijena
- stabilnost atoma posljedica je elektrostatskog
privlačenja negativno nabijenih elektrona i pozitivno
nabijene jezgre

# data[].attributes.body
EMZ= valovi električnog i magnetskog polja koji se šire kroz prostor
=> razlikuje se po: valnoj duljini (frekvenciji i energiji)
- interakcija materije i elektromagnetskog zračenja daje informacije o građi materije
→ ZRAČENJE: odbijeno (reflektirano), propušteno (transmitirano), upijeno (apsorbirano)

Emisijski linijski spektar
- užareni plinovi i pare metala emitiraju zračenje samo određenih valnih duljina → propuštanjem te svjetlosti kroz prizmu dobivamo spektar koji se sastoji od niza odvojenih linija
- prema položaju linija = dokazivanje prisutnosti pojedinih vrsta atoma u tvarima
boje plamena: Li (crvena), K (ljubičasta), Na (žuta), Ba (zelena)

Apsorpcijski linijski spektar
- izvor svjetlosti daje kontinuirani spektar
- prolaskom svjetlosti kroz hladan plin pa kroz prizmu = uočavaju se tamne linije
- pri određenim valnim duljinama atomi plinova apsorbiraju određene frekvencije elektromagnetskog zračenja

Kontinuirani spektar
- bijela svjetlost = elektromagnetsko zračenje valnih duljina 400-700 nm
- prolaskom bijele svjetlosti kroz prizmu, ona se razlaže i lomi u boje spektra - crvenu, narančastu, žutu, zelenu, plavu i ljubičastu

# data[].attributes.body
KVANT ENERGIJA = najmanji iznos energije, može se mijenjati u točno određenim iznosima ili višekratnicima te energije
> energija fotona proporcionalna je frekvenciji zračenja, a obrnuto proporcionalna valnoj duljini :
E f = hv/λ

- Bohr primjenjuje ideju o kvantizaciji energije na Rutherfordov model atoma
emisija = kada atom prelazi iz stanja više energije u stanje niže
apsorpcija = kada atom prelazi iz stanja niže u stanje više energije
> razlika između višeg i nižeg stanja :
E f = ΔE = E' - E''

novi model: elektroni u stacioniranim stanjima kruže oko jezgre po strogo određenim kvantiziranim putanjama
- glavni kvantni broj n(n = 1-7)
> ukupna energija atoma :
E n = - R∞  x 1/n ²

# data[].attributes.body
→ Lymanova serija (n"=1)
→ Balmerova serija (n`= 3, 4, 5, 6 i n"=2)
→ Paschenova serija (n"=3)
→ Bracketova serija (n"=4)
→ Pfundova serija (n"=5)

# data[].attributes.body
=> proučava interakcije između elektromagnetskog zračenja i tvari
načela atomske spektroskopije = načela molekulske spektroskopije (različiti spektri!)
- razlike energija atoma uzrokovane samo promjenama rasporeda elektrona
- energija se troši na gibanja elektrona, rotaciju i vibraciju molekula
- energija se oslobađa kad se rotacija i vibriranje usporuju
- molekulski spektri sastoje se od: vrpci i karakterističnih "pikova"
- informacije o kvalitativnom i kvantitativnom sastavu uzorka

TRANSMITANCIJA = opisuje koliko je zračenja prošlo kroz uzorak nakon apsorpcije elektromagnetskog zračenja
- jednaka je omjeru intenziteta izlaznog i ulaznog zračenja
- ako ima transmitancije = 1
formula: T = I/I ₀

APSORBANCIJA = veličina koja opisuje koliko je zračenja apsorbirano (vrijednost A>0)
- ovisi o: valnoj duljini zračenja, koncentraciji otopine, duljini puta svjetlosti kroz uzorak
- ako nema apsorpcije = 0
formula: A = log I ₀/I

# data[].attributes.body
sastoji se od: izvora zračenja odgovarajuće valne duljine, prizme ili optičke rešetke, posude u kojoj se nalazi uzorak i detektora izlaznoga zračenja

# data[].attributes.body
=> optička metoda određivanja koncentracije obojenih otopina
kolorimetar= obojene otopine apsorbiraju određena područja vidljivog dijela elektromagnetskog spektra

*fotokolorimetrija- mjeri apsorbancije i transmitancije obojenih uzoraka pri polasku svjetlosti užega spektralnog područja

OPTIČKI FILTAR
=> obojena staklena pločica ili folija koja propušta samo određeno spektralno područje svjetlosti
- odabire se filtar kojemu je boja komplementarna boji ispitivane otopine
- izrađuje se baždarni dijagram

# data[].attributes.body
=> raspored elektrona u atomu, obilježen nizom energijskih stanja koja se predočavaju raspodjelom elektrona u koncentrične ljuske oko atomske jezgre, momentom veličine njihova gibanja i dr.

- valna funkcija naziva se atomskom orbitalom (opisuje stanje e⁻ u atomu i područje prostora u kojemu postoji velika vjerojatnost pronalaska tog e⁻)

- podljuske = razlikuju po energijama, valnim funkcijama, prostornoj raspodijeli elektrona u elektronskom oblaku
= označuju se malim slovima: s, p, d, f
- broj podljusaka u ljusci jednak je rednom broju ljuske, odnosno gl. kvantnom broju
- svi e⁻ u jednoj podljusci imaju istu energiju

- u svakoj orbitali mogu se nalaziti samo dva elektrona i moraju imati različite spinove
- orbitale se popunjavaju elektronima redom od orbitala niže prema orbitalama više energije prema pravilu dijagonala ili Madelungovom pravilu

iznimke!
krom: Cr [Ar] 4s¹3d⁵
bakar: Cu [Ar] 4s¹3d¹⁰
- energijski povoljnije

# data[].attributes.body
NUKLIDI = atomi određenog protonskog broja (Z) i nukleonskog broja (A)
- stabilniji ako u jezgri imaju određen broj nukleona
(2,8,20,28...) - npr. helij, kisik, kalcij, kositar...
- kemijski element= smjesa nuklida istoga protonskog broja
→ mononukleidni (fluor) i polinukleidni (kisik)

# data[].attributes.body
IZOTOPI = jednak broj protona u jezgri, ali različit broj neutrona
- razlikuju se po stabilnosti, fizikalnim svojstvima i kemijskoj reaktivnosti
*izotopi nuklidi (vodik = procij, deuterij, tricij)

IZOBARI = isti nukleonski broj, ali različiti protonski broj
- atomi različitih elemenata jednakih masenih brojeva

# data[].attributes.body
- pretvorba jedne atomske jezgre uz drugu uz emitiranje radioaktivnog zračenja

atom roditelj --> atom potomak + radioaktivno zračenje

RADIOAKTIVNOST - proporcionalna je s brojem radioaktivnih (nestabilnih) atoma u uzorku
radioaktivni atomi - emitiraju elektromagnetsko zračenje ili česticu spontane pretvorbe njihovih jezgrara
- s vremenom se broj radioaktivnih atoma smanjuje = radioaktivnost slabi

> Alfa-radioaktivni raspad
- emisija α-čestica
- nukleonski broj se smanjuje za 4, a protonski za 2

> Beta-radioaktivni raspad
- atomska jezgra zrači e⁻ ili pozitron
- ne dolazi do promjene atomske mase i nukleonskog broja
- protonski broj se povećava ili smanji za jedan jer se atomska jezgra transmitira u novi kemijski element
*beta-minus radioaktivni raspad
-> protonski broj atoma povećava se za jedan, a u jezgri jedan neutron prelazi u proton uz emisiju β⁻- čestica
*beta-plus radioaktivni raspad
-> protonski broj se smanji za jedan, proton iz jezgre transformira se u neutron, što prati emisija β⁺-čestica

brzina radioaktivnog raspada:
- radioaktivnost ovisi o broju radioaktivnih nuklida, smanjuje se s vremenom
formula: A = - ΔN(R)/Δt [Bq]

vrijeme poluraspada, t 1/2
- vrijeme potrebno da se raspadne polovica jezgara nekog nukllida (radioaktivnost se smanji napola)
formule:
N(R) = N₀ (R) x e-λt
λ = In2/t1/2
A = A₀ x e-λt