# data[].attributes.body
-Els orígens dels nuclis urbans a la Baixa Edat Mitjana.
-Com són les ciutats medievals: les parts (edificis) i les característiques.
-Els nous grups socials urbans.
-Els gremis.
-Els problemes de les ciutats. La pesta negra.
-Webgrafia

# data[].attributes.headline
1-Els orígens dels nuclis urbans a la Baixa Edat Mitjana

# data[].attributes.subject
1-Els orígens dels nuclis urbans a la Baixa Edat Mitjana

# data[].attributes.body
La creació dels nuclis va sorgir per diversos motius. Alguns d'ells eren el creixement dels excessos de cultius, l'aparició de tècniques agrícoles i regadiu entre altres. A part d'aquests augments de producció, molts camperols van rebutjar el servilisme respecte als senyors feudals, traslladant-se també a aquestes ciutats amb l'aspiració de trobar un ofici. Els habitants de les ciutats anomenades com Burgs, estaven a completa dependència dels reis, qui els alliberava del sotmetiment dels senyors feudals. Amb això els reis podien augmentar el seu territori i autoritat, aconseguint que cada cop més persones anessin als Burgs.

# data[].attributes.body
La societat es podia classificar en diversos grups, la majoria del feudalisme:
Rei: era el càrrec amb més autoritat en els nuclis urbans i els terrenys de la ciutat.
Noblesa: dins d'aquest grup social hi havia diferents rangs. El més important era el de magnat, com podien ser els marquesos, comptes o ducs. El segon rang són els nobles. Aquest rang estava format per vescomtes o barons. Seguidament trobem el tercer rang, el qual estava format per cavallers, que pertanyien a un rang superior i formaven una guàrdia personal.
La clerencia: igual que la noblesa, la clerencia estava dividida en rangs
Camperols: els camperols formaven la gran majoria d'habitants de les ciutats. Eren els encarregats de mantenir les terres. Per no ser privilegiats havien de pagar impostos i no podien ocupar càrrecs públics.
Artesans: formaven part dels no privilegiats igual que els camperols, tot i que en la piràmide social estaven amunt. Van ser molt rellevants als gremis. Sovint estaven al mateix carrer (que tenien el nom de l'ofici).
Minories: els altres habitants de les ciutats podien ser els jueus, musulmans, etc. Aquests havien de viure en altres condicions respecte als altres habitants.

A part de les classes socials que ja hi havia al feudalisme, apareix un nou grup social: la Burgesia. Alguns d'aquests Burgesos van fer-se rics i acumularen més poder.

# data[].attributes.body
Els gremis varen ser associacions professionals que incloïen a tots els treballadors d'un mateix ofici en un determinat lloc. El seu origen es relaciona amb les conferides, tot i que les conferies tenien com a objectiu defendre de la competència els seus membres. Els gremis vigilaven l'adquisició i distribució de les matèries primeres, la qualitat dels productes elaborats, establien els preus i regulaven les condicions del treball, com els salaris o les jornades.
Van complir funcions socials, com les d'assistència enfront d'absències com les malalties, accidents o morts. Tot això estava recollit en ordenances. Aquestes ordenances eren vigilades per jurats o veedors, escollits pel mateix gremi.

Per una millor organització, els gremis es van dividir en diferents nivells:
Aprenent: aquests passaven diversos anys aprenent i preparant-se per convertir-se en oficial. També podien exercir funcions domèstiques. Sovint entraven als gremis amb una primerenca edat mitjançant un contracte del pare, del mestre o de l'amo del taller.
Oficial: l'oficial era simplement el treballador del taller.
Mestre: per fer el pas d'oficial a mestre s'havia de passar un examen. En aquest examen s'havia de fer el que es deia una obre mestra. Un cop una persona era mestre, tenia el dret d'obrir el seu propi taller, i és per això que les proves no eren gens fàcils.

# data[].attributes.headline
5-Els problemes de les ciutats. La pesta negra.

# data[].attributes.subject
5-Els problemes de les ciutats. La pesta negra.

# data[].attributes.body
En les ciutats medievals hi havia diversos problemes respecte a la salut. Alguns dels causants varen ser la insuficient xarxa de clavegueram, la brutícia en els carrers i habitatges, la presència molt propera d'animals amb les persones, la contaminació de l'aigua potable i la carència d'higiene de les persones. Per aquests i altres motius, era molt comú contraure malalties i/infeccions. L'epidèmia més forta que va patir l'edat mitjana d'Europa va ser la pesta negra. Aquesta, com he dit, va ser l'epidèmia més mortífera, propagant-se per tota Europa des del 1346 fins al 1347. El seu medi de contagi era principalment mitjançant les rates que vivien en les grans ciutats. Els símptomes que les persones pateixen per la pesta, són els següents:
-Formació de nòduls limfàtics a
l'engonal, l'axil·la o el coll.
-Aparició sobtada de febre i esgarrifances
-Mal de cap
-Dolors musculars
També varen haver-hi problemes molt menys importants, que no vol dir que irrellevants, entre la societat amb la religió. Moltes de les accions que en l'actualitat no tindrien massa sentit, eren emprengues pel catolicisme. Un dels potenciadors de la pesta Negra era la falta d'higiene, i segons el que es deia, la dutxa era un gest indesitjable per Déu.
Tot això va fer que la població d'Europa disminuís fins a menys d'un terç i que en les ciutats hi hagués menys habitants. Com a resultat la producció agrícola va disminuir (en part perquè hi va haver un moviment del camp a la ciutat), fent un efecte de gana sobre els habitants de les ciutats i augmentant la mortalitat: per pesta i ara també per gana.

# data[].attributes.body
Parts de les ciutats:
https://www.unprofesor.com/ciencias-sociales/la-ciudad-medieval-y-sus-partes-1768.html

Orígens dels Nuclis Urbans:
https://mihistoriauniversal.com/edad-media/vida-urbana-en-la-edad-media

https://es.wikipedia.org/wiki/Urban%C3%ADstica_medieval

Els nous grups socials urbans:
https://endrina.wordpress.com/2018/02/25/sociedad-medieval/

https://www.unprofesor.com/ciencias-sociales/como-surge-la-burguesia-en-la-edad-media-2224.html

https://edukativos.com/apuntes/archives/255

https://endrina.wordpress.com/category/artesanos/

Els gremis:
https://cadiznoticias.es/los-gremios-la-edad-media-la-revolucion-liberal/

Problemes de les ciutats. La peste negra.
file:///C:/Users/Miguel%20Alfonso/Downloads/Dialnet-ElementosSanitariosEnElMundoAntiguo-2141858.pdf

https://historia.nationalgeographic.com.es/a/peste-negra-epidemia-mas-mortifera_6280

https://www.mayoclinic.org/es-es/diseases-conditions/plague/symptoms-causes/syc-20351291

https://es.slideshare.net/vaaai/crisis-edad-media

# data[].attributes.headline
2-Com són les ciutats medievals: les parts (edificis) i les característiques.

# data[].attributes.subject
2-Com són les ciutats medievals: les parts (edificis) i les característiques.

# data[].attributes.body
Característiques:
La gran majoria de ciutats medievals estaven prop d'un riu, mar o d'un camí important. Eren ciutats fortificades i protegides front qualsevol amenaça.

Parts principals:
Muralla: totes les ciutats medievals estaven protegides per una muralla. Aquestes eren molt altes per assegurar la protecció de la ciutat, a la vegada que tenien les úniques entrades i sortides de la ciutat.

Habitatges de les ciutats medievals: estaven en l'interior de les muralles. Es caracteritzaven per ser altes cases (normalment de tres pisos). Cada pis tenia una funció: el primer pis era construït de pedres i s'utilitzava per al taller o la tenda. Al segon i en el tercer pis eren de fusta i la seva funció eren ser els habitatges.

Centre de la ciutat: hi havia un parell d'edificis que presidien el centre de la ciutat. Aquests eren l'església, com a seu religiosa, i el palau comunal (actualment conegut com a Ajuntament), com a seu administrativa. Tanmateix en les grans ciutats també es podien trobar catedrals i palaus urbans, on residien els grans mercaders.
Les fires setmanals o mensuals, depenent de la ciutat, s'organitzaven en les places.

Fora de les muralles: fora la protecció de les muralles podem trobar els ravals o en altres paraules, barris on els habitants van arribar i no van poder assentar-se en l'interior de la ciutat.