# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sir David Attenboroughn juontamassa ohjelmassa perehdytään lajien nopeaan tuhoamisvauhtiin ja kysytään mitä voimme tehdä kehityksen kääntämiseksi. Miljoonaa eläintä ja kasvia uhkaa sukupuuttoon kuoleminen lähivuosina ja tämän estäminen vaatii sekä päättäjiltä että yksittäisiltä kansalaisilta konkreettisia tekoja. T: BBC, Iso-Britannia

Ohjelman tiedot

Alkuperäisnimi Extinction - The Facts

TV-lähetyksen ääniraidat englanti stereo

Katsottavissa vain Suomessa

Lähetykset

Näytä lisätiedot Piilota lisätiedot

# data[].attributes.attachment_link.description
Sir David Attenboroughn juontamassa ohjelmassa perehdytään lajien nopeaan tuhoamisvauhtiin ja kysytään mitä voimme tehdä kehityksen kääntämiseksi. Miljoonaa eläintä ja kasvia uhkaa sukupuuttoon kuoleminen lähivuosina ja tämän estäminen vaatii sekä päättäjiltä että yksittäisiltä kansalaisilta konkreettisia tekoja.

# data[].attributes.body
Jakso 3 Ilmasto
Jakso 4 Meret
Jakso 5 Ihminen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Huikeita maisemia ja haastavia olosuhteita ympäri maailman

Huikeita maisemia ja haastavia olosuhteita ympäri maailman

Luonnonvoimat ovat kautta aikojen muokanneet maapalloa ja ne ovat tärkeitä planeettamme elämälle ja monimuotoisuudelle. Matkaamme ympäri maailmaa huikeissa maisemissa ja näemme miten eläimet ja luonto ovat sopeutuneet haastaviinkin olosuhteisiin.

Ohjelmaan liittyvää

Anna palautetta Yle Areenasta

# data[].attributes.attachment_link.description
Huikeita maisemia ja haastavia olosuhteita ympäri maailman Huikeita maisemia ja haastavia olosuhteita ympäri maailman Luonnonvoimat ovat kautta aikojen muokanneet maapalloa ja ne ovat tärkeitä planeettamme elämälle ja monimuotoisuudelle. Matkaamme ympäri maailmaa huikeissa maisemissa ja näemme miten eläimet ja luonto ovat sopeutuneet haastaviinkin olosuhteisiin. Ohjelmaan liittyvää Anna palautetta Yle Areenasta

# data[].attributes.headline
Voiko tätä syödä? Roadtrip ruoan tulevaisuuteen

# data[].attributes.subject
Voiko tätä syödä? Roadtrip ruoan tulevaisuuteen

# data[].attributes.body
5 osaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Lihaa laboratoriosta, proteiinia ilmasta, munaa ilman kanaa? Huippukokki Henri Alén ja tiedenörtti Lauri Reuter kiertävät maailmaa Japanista Meksikoon selvittämässä, mitä lautasellasi on tulevaisuudessa. Mitä käy lempiruoillemme, kuten hampurilaisille, sushille ja oluelle, kun planeetta ei kestä nykyistäkään ruoantuotantoa? Katoavatko jotkin ruoat kokonaan ja mitä saamme tilalle? Henri ja Lauri testaavat mm.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Merien tila heikkenee nopeasti, mutta onko liian myöhäistä kääntää suunta? Sir David Attenboroughn haastattelemat asiantuntijat ympäri maailmaa kertovat mitä viimeisimmän tieteellisen tiedon pohjalta on tehtävissä. T: BBC

Linkit ja artikkelit

Ohjelman tiedot

TV-lähetyksen ääniraidat englanti stereo

Katsottavissa vain Suomessa

Lähetykset

Näytä lisätiedot Piilota lisätiedot

# data[].attributes.attachment_link.description
Merien tila heikkenee nopeasti, mutta onko liian myöhäistä kääntää suunta? Sir David Attenboroughn haastattelemat asiantuntijat ympäri maailmaa kertovat mitä viimeisimmän tieteellisen tiedon pohjalta on tehtävissä. T: BBC Linkit ja artikkelit TV-lähetyksen ääniraidat englanti stereo Katsottavissa vain Suomessa Näytä lisätiedot Piilota lisätiedot

# data[].attributes.headline
Ihminen tarvitsee ruokaa, mutta ruoantuotanto tuhoaa maapallon - näkymiä tulevaisuuden ruokaan

# data[].attributes.subject
Ihminen tarvitsee ruokaa, mutta ruoantuotanto tuhoaa maapallon - näkymiä tulevaisuuden ruokaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Ihminen tarvitsee ruokaa, mutta ruoantuotanto tuhoaa maapallon - näkymiä tulevaisuuden ruokaan | Audio Areena

# data[].attributes.attachment_link.description
Kasvaako tulevaisuuden pihvi laboratoriossa? Tuotetaanko ruokaa joskus yhä useammin bioreaktoreissa? Ruoantuotannon kehittäminen on monessa mielessä ihmiskunnan ja planeettamme kohtalonkysymys. Ruokajärjestelmää toki viedään eteenpäin jatkuvasti, mutta ehtivätkö uudet teknologiat ratkaista ongelmat tarpeeksi nopeasti? Tutkija ja food tech -sijoittaja Lauri Reuter on päässyt tutustumaan tämän päivän ruoan tehotuotantoon, sekä tulevaisuuden ruoka-innovaatioita kehittäviin laboratorioihin.

# data[].attributes.headline
Onko ihminen luonnon armoilla vai päinvastoin? Tasapainon horjuminen tarkoittaa mullistuksia

# data[].attributes.subject
Onko ihminen luonnon armoilla vai päinvastoin? Tasapainon horjuminen tarkoittaa mullistuksia

# data[].attributes.attachment_link.title
Onko ihminen luonnon armoilla vai päinvastoin? Tasapainon horjuminen tarkoittaa mullistuksia | Audio Areena

# data[].attributes.attachment_link.description
Maailman luonnolliset elinympäristöt ovat lyhyessä ajassa puolittuneet, neljäsosa eläin- ja kasvilajeista on uhanalaisia ja miljoona eliölajia on vaarassa hävitä maapallolta kokonaan. Luonnon monimuotoisuuden kadon taustalla on ihmisten väestönkasvu ja luonnonvarojen kiihtyvään käyttöön perustuva talous. Biodiversiteetin häviäminen voi johtaa arvaamattomiin ketjureaktioihin, jotka vaarantavat ihmisten perustarpeita. Ruoan, ilman, makean veden, lääkkeiden ja rakennusmateriaalien lähteet ovat luonnossa.

# data[].attributes.headline
Häviääkö lajeja joka päivä? - Kuudes sukupuuttoaalto kiihtyy

# data[].attributes.subject
Häviääkö lajeja joka päivä? - Kuudes sukupuuttoaalto kiihtyy

# data[].attributes.attachment_link.title
Häviääkö lajeja joka päivä? - Kuudes sukupuuttoaalto kiihtyy | Audio Areena

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiikeri, kirahvi, oranki, mutta myös ankerias, jokihelmisimpukka, kultasirkku, kultakonna, panamantynkäsammakko, jne. jne. Uhanalaisten lajien lista on pitkä ja kasvaa koko ajan. Ja vaikka moni ihminen tekeekin hartiavoimin töitä lajien suojelun eteen, niin jatkuvasti lajeja myös kuolee sukupuuttoon. Jotkut tutkijat ovat todenneet että elämme parhaillaan kuudennen sukupuuttoaallon aikaa.

# data[].attributes.headline
Me tapoimme ne kaikki – Kuudes sukupuuttoaalto on käynnissä nyt

# data[].attributes.subject
Me tapoimme ne kaikki – Kuudes sukupuuttoaalto on käynnissä nyt

# data[].attributes.attachment_link.title
Me tapoimme ne kaikki - Kuudes sukupuuttoaalto on käynnissä nyt | Audio Areena

# data[].attributes.attachment_link.description
Jäähai on tiettävästi pitkäikäisin selkärankainen. Vanhimmat yksilöt saattavat olla jopa 500-vuotiaita. Yhden jäähain elämän aikana ihmiskunta on toiminnallaan hävittänyt maapallolta kirjaimellisesti lukemattomia lajeja. Uskallammeko katsoa sukupuuttoa silmästä silmään? Toimittaja Henry Tikkanen. Äänisuunnittelu Tuomas Vauhkonen.

# data[].attributes.body
Tarinoita sukupuuttoon kuolleista lajeista

# data[].attributes.attachment_link.description
Kadonneet aarteet -ohjelmasarjassa esitellään tunnettuja sukupuuttotarinoita viime vuosisadoilta. Sarjan on toimittanut Minna Pyykkö, joka on myös piirtänyt tarinoihin liittyvät kuvat. Kadonneet aarteet -ohjelmasarja on vuodelta 2002, ja se palkittiin KOURAn radiopalkinnolla vuonna 2003.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla.

Saat kaksi pistettä jos tunnistat joko kuvan tai äänen perusteella. Saat yhden pisteen jos käytät molempia vihjeitä. Väärästä vastauksesta saat nolla pistettä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nämä muuttolinnut ovat nyt liikkeellä - testaa, tunnetko ne

# data[].attributes.attachment_link.description
Huhtikuussa muuttolintujen saapuminen kiihtyy. Tunnistatko nämä kymmenen ajankohtaista muuttajaa? Tositietäjälle riittää vain kuva tai ääni, mutta voit vastata myös molempien avulla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uusimman lajien uhanalaisuusarvioinnin, Punaisen kirjan, mukaan lähes kolmasosa Suomen selkärankaisista eläimistä on uhanalaisia. Listalta löytyy hyvinkin tuttuja lajeja.

Uhanalaisuus tarkoittaa lajin häviämisriskiä tulevaisuudessa. Ilman suojelutoimia laji kuolee sukupuuttoon tai vähintäänkin häviää joltain tietyltä alueelta. Uhanalaisuusluokkia on kolme: äärimmäisen uhanalainen, erittäin uhanalainen ja vaarantunut.

Punaiselta listalta löytyy myös muita luokituksia. Silmälläpidettävä laji on tällä hetkellä yleinen, mutta saattaa harvinaistua tulevaisuudessa. Elinvoimaisten lajien kanta on runsas ja vakaa.

Uhanalaisten lintujen määrä on kolminkertaistunut

Yli kolmasosa Suomen lintulajeista on nyt uhanalaisia. Tietyt kannat ovat huvenneet hurjaa vauhtia, joukossa on myös meille kaikille tuttuja pihapiirin lintuvieraita. Mihin luokkaan arvioisit nämä linnut?

Nisäkkäillä menee nyt hieman paremmin

Suomen nisäkkäiden osalta tilanne on kohtuullinen. Listalta löytyy yllätyksiä, onneksi myös positiivisia sellaisia. Monen nisäkkään suurin uhka on ihmisen harjoittama metsästys. Mihin luokkaan arvioisit nämä nisäkkäät?

Patojen poistaminen runsastuttaa kalakantoja

Punaisen kirjan arvioinnissa oli mukana 75 kalalajia. Näistä uhanalaisia oli 12. Vaelluskalat eivät pääse kutemaan vaellusesteiden takia. Ne haittaavat myös poikasten liikkumista.

Myös teollisuuden, asutuksen sekä maa- ja metsätalouden saastuttamat vedet haittaavat kalojen lisääntymistä. Mihin luokkaan arvioisit nämä kalat?

Kasvien ja hyönteisten uhkana etelässä ympäristömuutokset ja pohjoisessa ilmastonmuutos

Hyönteisten ja kasvien kannalta on elintärkeää suojella perinneympäristöjä, kuten niittyjä ja ketoja, sekä luonnontilaisia metsiä ja soita. Putkilokasvien merkittävin uhka on erilaisten avoimien alueiden umpeenkasvu. Vanhojen metsien lahopuiden puute on vienyt kodin monelta hyönteiseltä. Mihin luokkaan arvioisit nämä hyönteiset ja kasvit?

Kun luonto muuttuu, lajit häviävät

Suomen luonnossa lajeja uhkaavat lähinnä liian tehokas metsätalous, maatalous ja ilmastonmuutos. Elinympäristön tuhoutuminen vaikuttaa eniten lintuihin, matelijoihin ja sammakoihin.

Ilmastonmuutoksen uhreja ovat erityisesti pohjoisen linnut ja tunturikasvit. Lumipeitteen aika lyhenee ja lämpötila nousee kuivattaen lumenviipymiä, jotka ovat monille lajeille elintärkeitä.
LÄHDE:
Edit: Julkaisua on tiivistetty ja muutamia sanamuotoja muutettu.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen luonnosta häviää lajeja kiihtyvällä tahdilla. Testaa tunnistatko uhanalaisen lajin!

# data[].attributes.attachment_link.description
Uusimman lajien uhanalaisuusarvioinnin, Punaisen kirjan, mukaan lähes kolmasosa Suomen selkärankaisista eläimistä on uhanalaisia. Listalta löytyy hyvinkin tuttuja lajeja. Uhanalaisuus tarkoittaa lajin häviämisriskiä tulevaisuudessa. Ilman suojelutoimia laji kuolee sukupuuttoon tai vähintäänkin häviää joltain tietyltä alueelta. Uhanalaisuusluokkia on kolme: äärimmäisen uhanalainen, erittäin uhanalainen ja vaarantunut. Punaiselta listalta löytyy myös muita luokituksia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä Luontovisassa on Suomessa yleisten nisäkkäiden ja perhosten kuvia. Onnistutko tunnistamaan lajit?

Luontovisassa on ensin kuusi Suomessa asuvaa nisäkästä ja sen jälkeen kuusi Suomessa liihottelevaa perhosta. Osaatko tunnistaa ne kuvista?

Tämä Luontovisa 2018 on tehty yhteistyössä parikkalalaisten eläkkeellä olevien luokanopettaja, luontoharrastaja Jouko Tykkyläisen ja maantiedon ja biologian opettaja Eija Tykkyläisen kanssa.

Mutta sinun tunnistustehtäväsi alkaa tästä:

Olet nyt saanut visasi tehtyä. Jos meni huonosti, tee se uudelleen. Jos pärjäsit hyvin, pyydä ystäväsi haastamaan sinut.

Katso Luontovisa Yle Areenasta

Parikkalaiset Jouko ja Eija Tykkyläinen järjestävät torstaina 3.5.2018 peruskoululaisille tarkoitetun Luontovisan, johon osallistuu kymmeniä joukkueita eri puolilta Suomea. Sinäkin pääset seuraamaan sitä suorana lähetyksenä Yle Areenasta kello 9.55-13.

Keväällä 2017 teimme Jouko ja Eija Tykkyläisen kanssa Luontovisan, jossa piti tunnistaa lintuja ja kasveja. Kokeile tästä, onnistuuko sinulta myös lintujen ja kasvien tunnistaminen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Onko tässä kettu, ilves vai susi? - Kokeile miten hyvä sinä olet tunnistamaan Suomen luonnon eläimiä

# data[].attributes.attachment_link.description
Tässä Luontovisassa on Suomessa yleisten nisäkkäiden ja perhosten kuvia. Onnistutko tunnistamaan lajit? Luontovisassa on ensin kuusi Suomessa asuvaa nisäkästä ja sen jälkeen kuusi Suomessa liihottelevaa perhosta. Osaatko tunnistaa ne kuvista? Tämä Luontovisa 2018 on tehty yhteistyössä parikkalalaisten eläkkeellä olevien luokanopettaja, luontoharrastaja Jouko Tykkyläisen ja maantiedon ja biologian opettaja Eija Tykkyläisen kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen lajeista joka kymmenes on arvioitu uhanalaiseksi. Nisäkkäistä uhanalaisten listalle on joutunut kaksikymmentä ja linnuista 87 lajia. Tunnistatko, mikä eläin on uhanalainen?

Tänään vietetään maailman ympäristöpäivää. YK:n ympäristöohjelman UNEP:n järjestämää päivää on vietetty vuodesta 1972 lähtien. Tänä vuonna erikoisteemana on salametsästykseen liittyvän laittoman kaupankäynnin kitkeminen.

Ympäristöpäivänä on hyvä muistaa myös muillakin tavoilla vaarassa olevia lajeja.

Testaa, kuinka hyvin tunnistat Suomessa uhanalaiseksi luokitellut eläinlajit.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uhanalainen vai ei - tunnistatko Suomen uhanalaiset eläimet?

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen lajeista joka kymmenes on arvioitu uhanalaiseksi. Nisäkkäistä uhanalaisten listalle on joutunut kaksikymmentä ja linnuista 87 lajia. Tunnistatko, mikä eläin on uhanalainen? Tänään vietetään maailman ympäristöpäivää. YK:n ympäristöohjelman UNEP:n järjestämää päivää on vietetty vuodesta 1972 lähtien. Tänä vuonna erikoisteemana on salametsästykseen liittyvän laittoman kaupankäynnin kitkeminen. Ympäristöpäivänä on hyvä muistaa myös muillakin tavoilla vaarassa olevia lajeja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hapero, karvarousku, mustamörsky... Metsien herkkupöytä on katettu kaiken kokoisilla ja näköisillä sienillä. Toiset niistä ovat syötäviä, toiset taas eivät. Kuinka hyvin tunnistat sieniä, tiedätkö mitä kannattaa poimia? Testaa tietosi kolmestakymmenestä kotimaisesta sienilajista!
Huomathan, että tämä sienivisa EI OLE sieniopas. Poimi vain sieniä, jotka tunnistat varmasti - nakkaa koriin uusin sieniopas, ja lähde metsään kokeneen sienestäjän seurassa.

Artikkeli on mukaeltu käännös Svenska Ylen Vetamixin sienitestistä.

EDIT: Kuva vaihdettu selvyyden vuoksi kysymyksiin 6. ja 28. 13.9.2020/Tiina Jensen
EDIT: Sana "lajike" vaihdettu sanaan "laji". 14.9.2020/Tiina Jensen

# data[].attributes.attachment_link.title
Tunnistatko 30 tavallisinta sientä? Tiedätkö mitä kannattaa poimia? Tee testi!

# data[].attributes.attachment_link.description
Hapero, karvarousku, mustamörsky... Metsien herkkupöytä on katettu kaiken kokoisilla ja näköisillä sienillä. Toiset niistä ovat syötäviä, toiset taas eivät. Kuinka hyvin tunnistat sieniä, tiedätkö mitä kannattaa poimia? Testaa tietosi kolmestakymmenestä kotimaisesta sienilajista! Huomathan, että tämä sienivisa EI OLE sieniopas. Poimi vain sieniä, jotka tunnistat varmasti - nakkaa koriin uusin sieniopas, ja lähde metsään kokeneen sienestäjän seurassa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lisää surinaa Suomen luontoon! Pörriäisiä tarvitaan monimuotoisen luonnon lisäksi myös monipuoliseen ruokatuotantoon. Tärkeimpiä pölyttäjiämme ovat mehiläiset ja kimalaiset. Myös perhoset, kukkakärpäset ja jotkut kovakuoriaiset pölyttävät. Pölyttäjistä tiedetään kuitenkin melko vähän. Millaiset ovat sinun tietosi? Tee testi!

Pölyttäjien määrä maailmassa on vähentynyt ja niiden katoaminen olisi ihmisille katastrofi.

Miten sinä haluat auttaa? Valitse näistä! Pienilläkin teoilla on suuri merkitys.
Istuttamalla kukkia, jättämällä nurmikon leikkaamatta, rakentamalla hyönteishotellin vai suosimalla myrkytöntä puutarhaa? Ehkä innostut jopa perustamaan niityn!
EDIT: Linkit kampanjaan on poistettu, Pelasta pörriäinen -kampanja on päättynyt/Tiina Jensen 24.3.2021

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuka marjasi pölyttää - tunnistatko pörriäisen? Tee testi!

# data[].attributes.attachment_link.description
Lisää surinaa Suomen luontoon! Pörriäisiä tarvitaan monimuotoisen luonnon lisäksi myös monipuoliseen ruokatuotantoon. Tärkeimpiä pölyttäjiämme ovat mehiläiset ja kimalaiset. Myös perhoset, kukkakärpäset ja jotkut kovakuoriaiset pölyttävät. Pölyttäjistä tiedetään kuitenkin melko vähän. Millaiset ovat sinun tietosi? Tee testi! Pölyttäjien määrä maailmassa on vähentynyt ja niiden katoaminen olisi ihmisille katastrofi. Miten sinä haluat auttaa?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuinka hyvin tunnistat Itämeren kaloja? Testaa taitosi!

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiiski vai kampela? Testaa, tunnistatko Itämeren kalat!

# data[].attributes.attachment_link.title
Kesän kukkaloisto on parhaimmillaan: Kuinka hyvin sinä tunnet luonnonkukkia?

# data[].attributes.attachment_link.description
Haastavassa luonnonkukkatestissä on 50 tunnistettavaa kasvia. Testaa tietosi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vieraskasvitestissä tunnistettavana on 7 erilaista kasvia. Testaa tietosi.

Ihmisen mukana tavalla tai toisella Suomeen kulkenut kasvi on vieraslaji. Pihapiiriin koristeeksi hankittu kasvi, pensas tai puu voi kuitenkin siemenien tai juurenkappaleiden avulla etsiytyä paikoille, joissa ne pääsevät valloilleen.

Toukokuun lopussa Suomessa monin paikoin tuttu kurtturuusu julistettiin hävitettäväksi. Maassamme on kuitenkin suuri määrä lajeja, jotka eivät tänne kuulu.

Alla olevassa testissä sinun pitää erottaa kolmen kuvan joukosta haitalliseksi vieraslajiksi luokiteltu kasvi.

Testin lähteenä on käytetty vieraslajit.fi (siirryt toiseen palveluun) -sivustoa ja Luontoportti (siirryt toiseen palveluun) -sivustoa.

Vieraslaji uhkaa levitessään alueen alkuperäisiä kasveja ja niistä riippuvaisia hyönteisiä ja perhosia. Tämä oli syynä siihen miksi esimerkiksi kurtturuusu on paitsi EU:n myös Suomen kansallisen haitallisten vieraslajien listalla.

Kurtturuusu on haitallinen etenkin merenrannoilla ja muuallakin kuin Suomessa.

- Se on valtavan haitallinen kasvi. Esimerkiksi Tanskassa on hiekkarantoja, joissa kurtturuusupensaikot ovat peittäneet paitsi rannat myös niillä sijainneet mökitkin alleen, sanoo ylitarkastaja Harri Helmisaari Suomen ympäristökeskuksesta.

Vieraslajit voivat myös risteytyä kotoisten lajiemme kanssa ja hävittää alkuperäisen lajin kokonaan.

Näin on käynyt alkuperäisluontoon kuuluvalle metsäomenapuulle, joka on risteytynyt pihoilla tuttujen tarhaomenapuiden kanssa. Nyt tarhaomenapuu on haitallinen vieraslaji Ahvenanmaalla, jossa vielä löytyy uhanalaista metsäomenapuuta ( Malus sylvestris).

- Jos haitallisen vieraslajin torjuntaan tai leviämisen ehkäisyyn herätään ajoissa, niin vahingot eivät kasva liian suuriksi, sanoo Helmisaari.
Lisää haitallisia vieraslajeja ja ohjeita niiden kanssa toimimiseksi osoitteesta vieraslajit.fi (siirryt toiseen palveluun) Lue lisää juttuja vieraslajeista: Vieraslaji lupiini leviää tienvarsilta myös metsiin - "Osittain näyttää siltä, että peli on menetetty" Vieraslajien poisto luonnosta vie Oulussa ainakin kolme vuotta Vieraslajien hävittämiseen etsitään tehokkaita keinoja

# data[].attributes.attachment_link.title
Testaa Ylen testillä, tunnistatko haitalliset vieraskasvit - Kurtturuusun lisäksi moni muukin tuttu kasvi on riesa luonnossa

# data[].attributes.attachment_link.description
Vieraskasvitestissä tunnistettavana on 7 erilaista kasvia. Testaa tietosi. Ihmisen mukana tavalla tai toisella Suomeen kulkenut kasvi on vieraslaji. Pihapiiriin koristeeksi hankittu kasvi, pensas tai puu voi kuitenkin siemenien tai juurenkappaleiden avulla etsiytyä paikoille, joissa ne pääsevät valloilleen. Toukokuun lopussa Suomessa monin paikoin tuttu kurtturuusu julistettiin hävitettäväksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rupikonna, viitasammakko vai "tavallinen" sammakko, eli ruskosammakko? Erotatko ne toisistaan? Testaa taitosi!

Sammakot ovat vähentyneet viime aikoina ympäri maailman. Niitä voi auttaa huolehtimalla lisääntymispaikoista. Kehittyvät nuijapäät eivät kestä kuivumista, mutta kutuun ei saa koskea. Sen sijaan kutulammikkoa voi estää kuivumasta. Lue viisi vinkkiä sammakon suojelemiseksi!

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Rupikonna, viitasammakko vai "tavallinen" sammakko, eli ruskosammakko? Erotatko ne toisistaan? Testaa taitosi! Sammakot ovat vähentyneet viime aikoina ympäri maailman. Niitä voi auttaa huolehtimalla lisääntymispaikoista. Kehittyvät nuijapäät eivät kestä kuivumista, mutta kutuun ei saa koskea. Sen sijaan kutulammikkoa voi estää kuivumasta. Lue viisi vinkkiä sammakon suojelemiseksi! Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.body
Tutki kodin tai koulun lähiympäristön monimuotoisuutta. Tee kuva/video/podcast-esitys alueesta, jossa monimuotoisuus on suurta ja alueesta, jossa monimuotoisuus on pientä. Pohdi esityksessä syitä suureen ja pieneen monimuotoisuuteen.

# data[].attributes.body
Selvitä oheisen testin avulla kotipihasi monimuotoisuus. Kuvaile testin tulosta ja pihasi monimuotoisuutta. Millä keinoilla voisit lisätä pihasi monimuotoisuutta?

# data[].attributes.attachment_link.description
Poimi ideoita ja materiaaleja ympäristökasvatuksen ja kestävän kehityksen opetukseen. Osan materiaaleista voi tilata myös painettuna. Kaikki ovat maksuttomia.

# data[].attributes.body
Tutki lähiympäristöäsi ja osallistu vieraslajitalkoisiin esimerkiksi poistamalla kurtturuusuja tai lupiineja.

# data[].attributes.body
Ovatko elämäntapasi ympäristön puolella vai sitä vastaan? Pikatestin tuloksena saat sinulle räätälöityjä vinkkejä, joilla säästät aikaa ja rahaa sekä parannat elämänlaatuasi. Ja luonto kiittää!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Se, miten elämme, syömme, liikumme ja kulutamme vaikuttaa ilmastoon. Hyvässä tai pahassa. Katso pikatestillä millaisen jäljen sinä jätät - se kestää korkeintaan 5 minuuttia!

Pikatestin tuloksena saat räätälöityjä vinkkejä hiilijalanjälkesi Hiilijalanjälki Ihmisen toiminnan aiheuttamat ilmastopäästöt. Voidaan määrittää yritykselle, organisaatiolle, toiminnalle tai tuotteelle. Huomioi hiilidioksidipäästöjen lisäksi myös muut merkittävät kasvihuonekaasupäästöt, kuten metaanin ja typpioksiduulin. hiilijalanjälkesi Avaa termisivu Hiilijalanjälki Sulje pienentämiseen. Vinkeillä säästät aikaa ja rahaa sekä parannat elämänlaatuasi. Voit myös suodattaa vinkkejä eli valita esimerkiksi terveyttä edistäviä tai rahaa säästäviä tekoja.

Meidän ei tarvitse sopia yhteen muottiin, vaan jokainen voi löytää oman tapansa elää hyvää ja kestävää elämää. Kokoa oma suunnitelmasi pienistä tai isoista elämäntapamuutoksista ja aloita kestävämpi arki.

Testituloksista ja käyttäjien suunnitelmista koottua tietoa hyödynnetään päätöksenteon tukena ja fiksumpien tuotteiden suunnittelussa. Vastaukset ovat täysin anonyymeja eikä niitä voida yhdistää vastaajan henkilöllisyyteen.

Uusi testi pienentää eurooppalaisten hiilijalanjälkeä

Torille! Sitran Elämäntapatestin pohjalta kehitetty uusi työkalu tulee käyttöön kahdeksassa Euroopan maassa. Työkalua on kehitetty paremmaksi yhdessä kansalaisten kanssa. Suomessa Elämäntapatesti on tehty jo yli 1,4 miljoonaa kertaa.

Sitran selvityksen mukaan meidän suomalaisten pitäisi pienentää hiilijalanjälkemme neljännekseen vuoteen 2030 mennessä. Elämäntapatesti auttaa löytämään omiin arvoihin ja elämäntilanteisiin sopivia valintoja, joiden avulla elää itsensä näköistä hyvää elämää ja pienentää hiilijalanjälkeä.

Uutta testiä rahoitetaan EU:n Horizon2020-ohjelmasta, joka tukee vaikuttaviin ratkaisuihin tähtääviä innovaatioita. Horizon 2020 -ohjelma on osa EU:n vihreän kehityksen ohjelmaa.

Käytä uudistettua Elämäntapatestiä tai jaa sanaa!

Uudistettua Elämäntapatestiä saa käyttää vapaasti kouluissa, työpaikoilla tai missä vain! Myös sanaa saa jakaa vapaasti!

Pyydä Sitran asiantuntija puhumaan kestävistä elämäntavoista ja Elämäntapatestistä - ota yhteyttä osoitteeseen elamantapatesti@sitra.fi tai katso yhteystiedot sivun lopusta.

Jaa sanaa somessa, verkkosivuilla, tapahtumassasi tai organisaatiossasi. Voit hyödyntää valmiita materiaaleja, jotka löytyvät täältä. Jokainen tehty Elämäntapatesti on askel kohti kestävää arkea.

Lue lisää kestävistä elämäntavoista

Tämä hanke on saanut rahoitusta EU:n tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelmasta avustussopimuksen nro 101037342 nojalla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Selvitä hiilijalanjälkesi uudistetulla elämäntapatestillä ja katso, miten juuri sinä voit säästää ilmastoa, rahaa ja aikaa. Mukana nyt sinulle sopivat vinkit ja suunnitelma kestävään arkeen!

# data[].attributes.body
1. Mikä oli dokumentin aihe?

2. Miten dokumentti liittyy opiskeltaviin asioihin?

3. Valitse dokumentista ainakin neljä asiaa, jotka kaikkien olisi hyvä tietää.

4. Mikä asia (tai mitkä asiat) dokumentissa kosketti sinua eniten? Miksi?

5. Mitä asiaa jäit miettimään? Mihin asiaan haluaisit lisäselvitystä?

6. Oliko dokumentti mielestäsi kiinnostava? Perustele.

7. Kenelle suosittelisit dokumenttia katsottavaksi? Perustele.

# data[].attributes.body
1. Mikä oli podcastin aihe?

2. Miten podcast liittyy opiskeltaviin asioihin?

3. Valitse podcastista ainakin neljä asiaa, jotka kaikkien olisi hyvä tietää.

4. Mikä asia (tai mitkä asiat) podcastissa kosketti sinua eniten? Miksi?

5. Mitä asiaa jäit miettimään? Mihin asiaan haluaisit lisäselvitystä?

6. Oliko podcast mielestäsi kiinnostava? Perustele.

7. Kenelle suosittelisit podcastia katsottavaksi? Perustele.

# data[].attributes.body
Havainnoi luontoa ja ota kuvia Suomen luonnon eliölajeista. Nimeä ja luokittele laji. Lisää kuvat ja lajin tiedot ryhmän WhatsAppiin.

# data[].attributes.headline
Valitse ja toteuta omien tavoitteidesi mukaan

# data[].attributes.subject
Valitse ja toteuta omien tavoitteidesi mukaan

# data[].attributes.body
Tämä Padlet sisältää tehtävävinkkejä, joiden avulla voit varmistaa kurssin tavoitteiden saavuttamista. Valitse ja toteuta niitä omien tavoitteidesi mukaan. Tee opiskelusi näkyväksi muistikirjaan ja arviointikeskusteluissa.