# data[].attributes.body
Hola, el meu nom és Hipàcia d'Alexandria, vaig ser una de les primeres científiques de les quals es va tenir coneixement. Es diu que vaig néixer arran el 370, però no és una data clara. No hi ha massa informació de la meva vida, afortunadament actualment s'ha sap molts dels meus descobriments i teories. Vaig destacar dins dels camps de les matemàtiques i de l'astronomia. Una de les meves accions més conegudes va ser la meva defensa a l'heliocentrisme, és a dir vaig defensar la teoria que deia que el sol és el centre i els planetes giren al seu voltant, també vaig millorar el sistema dels astrolabis, els quals eren uns aparells que determinaven la posició de les estrelles sobre la volta celeste. Desgraciadament, quan tenia entre 45-60 anys vaig ser brutalment assassinada per una turba de cristians que volien imposar la seva religió, aquell dia també van incendiar la meva estimada biblioteca d'Alexandria.

# data[].attributes.headline
Lívia Drusil·la (Llorenç Laporte De Blacio)

# data[].attributes.subject
Lívia Drusil·la (Llorenç Laporte De Blacio)

# data[].attributes.body
Hola, nois i noies del futur!

Jo sóc Lívia Drusil·la , soc una de les dones més importants de l’antiguitat, molta gent també em defineix com la dona més influent, ambiciosa, interessant i al mateix temps respectable de tot l’Imperi Romà...Què més puc dir?

Vaig néixer a l’any 58 a.C. El meu pare Marc Livi Drus va conspirar amb l’objectiu d’assassinar a Juli Cèsar i lamentablement es va treure la vida a Filipos al 42 a.C un any després d’haver-me entregat a Tiberi Claudi Neró en matrimoni amb el qual vaig tenir dos fills Drus i Tiberi (el qual va ser emperador, si si, el meu fill). La meva mare per una altra part va pertànyer a la burgesia de la ciutat italiana de Fundi.

Vaig conèixer a August durant els conflictes amb Juli Cèsar, la meva bellesa el va enamorar de seguida a l’any 38 a.C ens vam acabar casant-nos després d’haver deixats els nostres anteriors matrimonis. Al cap i a la fi, 50 anys van ser els que vam durar, moltíssim!

Com ja sabeu a la meva època estàvem molt endarrerits i sinó fos gràcies a que vaig ser declarada com “tribúnica sanctíssima” no hauria pogut tenir les meves riqueses i propietats.

August i jo vam continuar la nostre vida junts, ell sent l’emperador de l’Imperi Romà i jo aconsellant-lo amb molta eficàcia sense que ningú ho sapigués, tant va ser així que vaig ser la seva millor consellera, sense dubte!

A l’agost del 14 d.C el meu amant va morir i en conseqüència, vaig decidir que el meu fill deixés a la seva esposa Vipsania Agripina per a que es casés amb Julia, filla d’August i Escribonia, per així succeir el poder del meu amor, August. Això el meu fill no va poder perdonar-me’l i per tant, vam tenir una molt dolenta relació.

Jo, finalment, vaig continuar amb els meus assumptes polítics fins a l’any 29 d.C, on vaig morir amb més de 80 anys. Així va ser la meva vida com a dona a l’Imperi Romà. Tibi gratias ago pro mea fabulam legere!

# data[].attributes.body
Vaig ser una filòsofa i mestra grega, natural d’Egipte, que vaig destacar en els camps de les matemàtiques i de l’astronomia. Vaig ser una membre i cap de l’escola neoplatònica d’Alexandria a principis del segle V.

Vaig educar a una escola d’aristòcrates cristians que van ocupar alts càrrecs. La meva filosofia es basava en la creença que les idees són més reals que el món material que ens rodeja. La corrent platònica, que vaig seguir era a partir d’aquest pensament el qual el principal representant era Plató. Les meves idees em van fer seguir la meva mort als 45 anys, vaig ser morta per una turba de cristians.

# data[].attributes.body
Em dic Cleòpatra, sóc coneguda per ser una gran monarca d'Egipte de la dinastia Ptolemeu. Als 18 anys vaig ascendir al tron perquè el meu pare va donar l'ordre d'executar a la meva germana, llavors tenia l'obligació d'assumir-lo.

Jo era una dona molt intel·ligent i bella, i per això no em va costar guanyar-me el suport de la població. Després d'uns anys regnant el meu germà em va intentar treure el tron, us ho podeu creure?, però els seus esforços no van sorgir efecte, ja que Juli Cèsar, el qual estava enamorat de mi, el va matar, per cert, també vaig quedar reina absoluta d'Egipte, però desgraciadament, Juli em va obligar a casar-me amb el meu germà, aquest gest no va servir per res perquè més endavant es va morir.

Juli Cèsar es va morir, però vaig conèixer el meu amor, Marc Antoni, amb el qual vaig tenir 3 fills. Octavi, el meu pitjor enemic li va dir a en Marc que m'havia mort i es va suïcidar amb una espasa. Aquest també em va acusar de màgia negra i bruixeria, va arribar a tal punt que no vaig poder més i vaig prendre la decisió de suïcidar-me amb el verí d'una cobra egípcia amb el desig de ser enterrada amb el meu amor.

# data[].attributes.body
(Andrea Morcillo)

# data[].attributes.body
Sóc Cleòpatra, el meu nom amb grec és Κλεοπάτρα Φιλοπάτωρ. Els meus pares són Cleòpatra V Trifena I i de Ptolemeu XII Auletes. Sóc l’última reina i la més jove d’Egipte, vaig néixer el 69 aC a Alexandria. Se’m destaca per la meva bellesa i el meu intel·lecte, i per el  gran coneixement que tinc per la política. Em vaig convertir en reina quan el meu pare Ptolomeu va morir. Parlo set idiomes i sóc l’única persona de la reialesa que puc parlar la llengua dels meus servents, l’egipci.

El meu primer marit va ser el meu germà Ptolomeo XIII, però em vaig barallar amb ell per el tro, i em vaig casar amb Marc Antoni, però finalment el meu amor era Juli Cèsar, i vaig tenir un fill, Cesarió.

# data[].attributes.body
Em dic Cleòpatra, aquest és el meu nom amb grec: Κλεοπᾰ́τρᾱ.

Sóc descendent de Ptolomeo i Sòter.

Vaig néixer al  69 a. C., Alexandria, Egipte

Degut la mort del meu pare vaig convertir-me en  la faraona d’egipte i la última en governar l’Antic Egipte, a més sóc diplomàtica i he après  parlar molts idiomes. La meva figura és i serà de les més recordades de l’Antic Règim.

Des de l’adolescència ja cridava molt l’atenció pel meu físic i coneixement, als 18 anys  vaig aconseguir seduir a Juli Cèsar emperador de Roma i jo d’Egipte. Quan es van assabentar de la nostra relació la van impedir i em van treure el poder, però jo estava embarassada del meu fill Cesarió. Vaig veure una esperança en que el nostre fill aconseguís recuperar el meu poder i ser aliat de Roma, però Juli Cèsar va morir.

Després vaig començar una relació d’amagat amb Marc Antoni. Ell estava casat, igualment vaig tenir 3 fills amb ell però el van obligar a casar-se amb la seva germana. Uns anys després ell encara em volia i va tornar a Alexandria per estar amb mi.

Marc Antoni va rebre la notícia falsa on deien que jo havia mort. Es va suïcidar.
Jo em vaig enterar de que Octavi volia exigir-me com a trofeu i no vaig poder tolerar la humiliació així que em vaig suicidar amb la mossegada d’una Àspid.

Per això em representen amb aquesta corona de serp.

Com a curiositat us explicaré que sento una gran fascinació pels gats,l’animal més sagrat de la cultura egipcia, el meu gat m'inspira per la pintura dels meus ulls, imito les seves línies intentant fer la meva mirada felina i seductora.

# data[].attributes.body
Soc la Sulpicia una de les poques poetesses romanes,els meus pares són l’orador Servi Sulpici i la meva mare Valeria.

Encara que la gran part de la meva vida la he passat amb el meu tiet Mesal·la,ell em va criar ja que el meu pare va morir.

En Masala sempre m’ha deixat molta llibertat a l’hora de prendre les meves decisions,cosa que en aquesta època no era gaire normal. És per això que la gent em coneix com una dona emancipada. Gràcies a aquesta llibertat he pogut casar-me amb qui jo he volgut.El meu tiet era un amant de la poesia, sempre passava el seu temps fent escrits amb el seus amics que també ho eren. Jo em vaig criar amb aquest entorn de manera que vaig aprendre l’art de la poesia desde petita. Mica en mica vaig començar a fer les meves obres en les que parlo del meu amor. Vaig insertar l’obra dins d’una del meu tiet Tibul perquè a Roma les dones tenim poca, per no dir cap oportunitat de publicar obres. He publicat un total de 40 versos.Malauradament amb el pas del temps no és conserva cap.

# data[].attributes.body
Hola me llamo nefertiti fui una reina de la dinastia XVII de Egipto fui la primera gran esposa real de Akenaton mi prometido, tuve 5 hijas pero por culpa de una epidemia de peste murieron 4 i mi querido esposo Akenaton.

Acabo de despertar despues de 3461 anyos y he hescuchado muchas mentiras i fabulas sobre mi por ejemplo:

Algunos egiptólogos dicen que yo Nefertiti cuando murió parte de mi familia en verdad no desaparecí sino que estaba reinando bajo un nombre falso (sSmenejkara)  pero quien se creeria eso si solo hay q mirar el nombre es super real, a parte a mi no me hacia falta yo mandaba en la sombra de mi esposo todo lo que yo le decía él lo hacia.

Por cierto ya no recamos al dios sol? Con lo q me costo que todos cambiaran al monoteismo para  creer solo en un dios

a y sabeis que significa mi nombre (la belleza ha llegado )

La ciudad que fundamos mi esposo y yo Aketaton ahora se llama Amarna? Cual es ese nombre?

Yo fui una de las primeras reinas que comenze ha hacer cosas masculinas y no muy comunes.

Habian pinturas de mi empuñando un arma cosa que no era lo mas normal en mi epoca, tambien mi esposo y yo nos hicimos pinturas mostrando cosas intimas (un beso, cojidos de la mano). I ahora en 2021 veo cosas que en mi epoca estavan prohibidas

# data[].attributes.body
Hola, el meu nom és Cornèlia Africana la Menor o Cornelia Escipió.

Vaig néixer el (189 aC). Jo era una escriptora, molt culta i intel·ligent.

El meu pare és Corneli Escipió Africà el vell, el que va vèncer Anníbal a la batalla de Zama.

Estic casada amb Tiberi Semproni Grac que era censor (169 aC), junt amb ell vaig tenir 12 fills, dels 12 van arribar a l’edat adulta tres: Tiberio, Gai i Sempronia.

El meu marit va morir el 180 aC, quan va morir vaig tenir molts pretendents, però els vaig rebutjar tots, perquè jo era una dona casta i virtuosa.

Quan vaig consultar els àugurs, ells van dir que els déus predirien la mort del meu marit o la meva , i que una de les serps havia de ser sacrificada.

El meu marit Tiberi va matar a la serp mascle i per això va morir en el 150 aC.

# data[].attributes.body
Hola em presento, soc Aspasia de Mileto

No soc molt reconeguda, potser perquè era una dona a l'antiguitat, però ara us explicaré una mica de la meva vida perquè veieu que jo tambe vaig aportar molta cosa a grecia.

Vaig néixer a Turquia, Mileto, l’any 470 a.C

I la meva vida adulta la vaig viure a Grecia, Atenas.

En la democràcia atenenca vaig ser de  les poques dones que hi va contribuir, junt a Pericles un home de política varem fer grans fetes.Tenia una gran capacitat en la retòrica, l’estudiava, l’analitzava i l’utilitzava amb molta fluïdesa. Molts coneixements sobre la retòrica els vaig obtindre a Mileto on compartia el meu aprendizaje amb els nens i nenes de l’escola de Mileto.

Després d’uns anys em vaig fer amant de Pericles, qui tant m’havia ajudat a la integrar-me dins la ciutat, ens varem fer grans companys de vida vivint junts fins intot i vam acabar tenint un fill precios anomenat Pèricles el jove que en la seva època adulta seria militar.

Vaig morir sense que ningú en sàpigues res, hi ha dies d’ara la meva mort és un misteri.

# data[].attributes.body
Em presento sóc Livia Drusila vaig néixer el 30 de gener del 58 aC, els meus pares són Livi Drus i Claudia d’Aufídia. El meu primer marit va ser Tiberi Claudi Neró vam tenir dos fills Tiberi i Druso. Uns anys després em vaig divorciar i em vaig casar amb Octavi August. Sóc coneguda per ser la primera dona emperadriu a més de ser molt intel·ligent. Vaig adquirir una gran reputació entre el poble i vaig ser venerada per això mateix. El meu marit em va adjudicar el càrrec de amicus principis, és a dir, vaig passar a ser la seva major confident i consellera.  Sóc la dona més influent de Roma per ser política en la cort i per tenir molt de poder de decisió, vaig arribar a controlar totes les finances del meu imperi.

# data[].attributes.body
Hola sóc la Cinisca d’Esparta, vaig néixer al 440 a.C a Esparta. El meu pare Arquídamo II, rei d’Esparta, per tant formo part de la família reial.

M’agrada viure a Esparta ja que en tota Grècia les dones no podem dur a terme activitats ‘‘masculines’’ com muntar a cavall o aprendre l’art de la guerra, en canvi aquí a Esparta és diferent, les dones som tan bel·licoses com els homes.

En els Jocs Olímpics, hi havia un aprova que m’encantaba, les carreres de cavalls, pero al ser dona no podia participar, com aurgias, només coma propiertaria dels cavalls. Però en aquesta prova no guanyava l’auriga, sinó el propietari/a dels cavalls. Això em semblava una tonteria, jo volia participar, i el meu germà Agelisao II, em va animar a participar als Jocs Olímpics, així doncs vaig  participar amb els meus cavalls  als Jocs abans de l’any 396 a.C  i el 392 a.C, i vaig guanyar. Així em vaig convertir en la primera dona en aconseguir un títol esportiu.

Σπάρτας μὲν [Βασιλῆες ἐμοὶ] πατέρες καὶ ἀδελφοί · [ἅρματι δ´ ὠκυπόδων ἵππων] νικῶσα Κυνίσκα εἰκόνα τάνδ´ ἔ[στασα ·] μόναν δ᾿ἐμέ φαμὶ γυναικῶν ῾Ελλάδος ἐκ πάσας τό[ν]δε λαβεῖν στέφανον.

“Els meus pares i germans van ser Reis de *Esparta. Jo, *Cinisca, vencedora amb un carro de veloços corsers, erigeixo aquesta estàtua. I afirmo que, de totes les dones de Grècia, sóc l'única a haver guanyat aquesta corona.”

# data[].attributes.body
Em dic Cleopatra Filopator Nea Thea, Cleòpatra VII,  en grec Κλεοπάτρα Φιλοπάτωρ, vaig  ser l'última reina d'Egipte, de la dinastia hel·lènica dels Ptolemeu, aquella que va ser creada per Ptolemeu I Sòter, general d'Alexandre el Gran. Vaig néixer l'any 69 aC (data aproximada) i vaig morir l'any 30 aC. La meva mare era  Cleòpatra V Trifena I i el meu pare  Ptolemeu XII Auletes, de qui vaig  heretar el tron l'any 51 a.C. a l'edat de 17 anys juntament amb el meu  germà Ptolemeu XIII Filopàtor (que tenia tan sols 12 anys), que seria el meu marit , segons el requeriment de les lleis de regnat i successió del moment.

Se'm recorda per la meva bellesa.

Em vaig convertir en reina d'Egipte després de la mort del meu pare, Ptolomeu XII, en el any 51 a.C. i Hollywood m'ha retratat com una glamurosa femme fatale.

# data[].attributes.body
Jo sóc Nefertiti. Vaig néixer al segle XIV aC a Tebes, Egipte.  El meu nom vol dir, bonica és la bellesa d’Amon. Quan tenia quinze anys em vaig casar amb Amenhotep IV, un any major que jo. Cinc anys després d’estar governant, el meu marit va passar a anomenar-se Akhenaton. Vaig ser la reina d’Egipte durant el 1353 fins al 1336 aC. A més, vaig ser una de les principals defensores del moviment religiós i cultural d'Akhenaton, jo representava l’aspecte femení mentre ell representava l’aspecte masculí. El meu marit i jo vam governar durant el període més ric de la història de l'antic Egipte. Quan era reina vaig ser estimada i odiada a la vegada. Alguns em van estimar per la meva gràcia i altres em van odiar per ser aliada d’Akhenaton.

El meu pare va ser Ay i la meva mare va morir quan jo tenia pocs anys.Tenia una germana anomenada Mutbenret. No vaig tindre fills, però el fill de Akhenaton, Tutankamon, va ser el meu successor.

# data[].attributes.body
Χαίρε! Sóc Aspasia de Milet.

A les fonts actuals posa que vaig ser amiga de Sòcrates, però de debò se'm reconeix per això?

Vaig ser coneguda per el meu coneixement. Els més importants polítics, artistes i filòsofs gaudien de la meva companyia.

Vaig ser amant i esposa de Pèricles, vaig ser acusada d’impietat i salvada de llàgrimes vessades del marit.

Vaig col·laborar estretament amb Pèricles. Els poetes còmics m’acusen de ser la promotora de la majoria de les guerres que ha viscut Atenes en aquells moments.

El meu talent com a professora de retòrica apareix esmentat per nombrosos autors importants del món antic, com Plató, Xenofont, Plutarc o Ciceró, els qui van lloar les meves capacitats.

Fa molt de temps es creia que les dones havien de deixar que els homes governessin les seves vides, però el meu marit em consultava com el si fos igual, demanant el meu consell en assumptes de gran importància política i permetent que assistís a les reunions amb persones importants, en les quals vaig poder demostrar la meva gran intel·ligència.

Es va arribar fins i tot a afirmar que era jo qui escrivia els grans discursos llegits per Pèricles.

El mateix Plató va esmentar aquesta circumstància en els seus llibres.

També apareixo en els Diàlegs de Plató com a mestra de Sòcrates i en el Menexeno la nomena com a mestra d'oratòria.

Plutarc cita Èsquines que va escriure un diàleg que no es conserva Aspasia en el qual em descriu com a mestra sofista.

Antístenes em va dedicar un altre diàleg titulat Aspasia que avui també està perdut.

Vale et tibi gratias ago!

# data[].attributes.body
Sóc Hipàtia d'Alexandria. Era una filòsofa, astrònoma i matemàtica d'Alexandria, Egipte. He sigut la primera dona de la qual hi ha un coneixement raonablement, segur i detallat.

Les meves influències van ser Plató, Plotí, Aristòtil, Teo d'Alexandria, Diofant d'Alexandria i Claudi Ptolemeu.

Vaig ser membre i cap de l'escola neoplatònica d'Alexandria a començaments del segle V. Que era una cosa molt estranya a la meva època.

Vaig millorar el dissney de l’astrolabis, un instrument que et permet determinar l’altura i posició de les estrelles. També vaig crear el densímetre, que permet determinar la densitat d’un líquid sense calcular la massa, temperatura i conductivitat d’aquest.

Al març de l'any 415, quan tenia 45 o 60 anys, vaig ser assassinada per no creure en Déu  també per no negar els meus coneixements científics i no convertir-me en cristiana, encara que respectava altres religions. Mentre regressava a casa en un carro, van agafar-me i arrossegar-me a l'església de Cassareu, on em van despullar completament i em van començar a colpejar i tallar, i em van assassinar. Després van agafar els meus trossos tallats i els van cremar a Ciceró. Els cristians també van cremar la biblioteca d'Alexandria, així eliminant pergamins molt antics.

Actualment sóc representada com una dona màrtir de la ciència (que vol dir que vaig defensar les meves idees encara que em van amenaçar) i una dona alliberada.

# data[].attributes.body
Hola em dic Cinisca, el meu nom en grec antic es Κυνίσκα "Kiníska, sóc una princesa espartana, sóc filla d’Arquidam II, rei d’Esparta. Vaig ser la primera dona en portar un cavall en uns jocs i la primera que va aconseguir una victòria als Jocs Olímpics de l’antiguitat l’any 396 aC.

Vaig néixer l’any 440 aC a Esparta.

Vaig entrenar un bon equip que va competir als Jocs Olímpics. Va guanyar la cursa de quàdrigues dues vegades, el 396 aC i després el 392 aC, i no vaig poder veure les meves victòries.

Segons diu Pausànies, vaig ser honorada amb una estàtua de bronze, on se'm va representar al costat d'una quàdriga que es troba al Temple de Zeus Olímpic a Olímpia.

# data[].attributes.body
Hola, persones del futur, em diuen Nefertiti, em vaig fer famosa pel meu matrimoni amb Akhenaton, per la meva intel·ligència i, com el meu nom indica, per la meva bellesa. Em vaig casar als XV anys vaig viure en l’any 1370 a. C. He sigut representada amb freqüència en moltes obres d'art que es realitzaven a la meva època.

Des que em vaig casar he estat ajudant al meu marit en els canvis d'Egipte, tant culturals com religiosos. El meu marit em va introduir a la política i, segons els habitants, estaven encantats amb mi, he sigut la seva mà dreta a part de la seva muller.

Cada dia que passava la relació amb el meu marit estava trencant-se, és perquè no li donava un fill baró, només vaig poder engendrar a noies. Ell em deia que no era per això, però com he dit abans, no sóc nècia, sóc bastant intel·ligent. Cansada d'aquesta situació vaig decidir, com ho dieu ara? A sí, divorciar-se. Doncs em vaig divorciar del meu marit i me'n vaig anar; junt amb les meves filles i el meu gendre Tutankamon, pròxim rei d'Egipte.

Ens vam mudar a Atón, la capital egípcia que havia creat el meu exmarit.

Després d'un temps Akhenaton va morir i jo vaig seguir honrant al déu Atón, el meu gendre estava intentant el culte tradicional als déus egipcis i retornar el poder als sacerdots del déu Amón.

Tornant al meu nom, ningú sap quin és en realitat, em van posar Nefertiti, la bella ha vingut, quan vaig convertir-me en reina. La veritat és que no tinc intencions de dir-vos el meu nom real, us ho deixo a la vostra imaginació.
Andrea Nicolás Mateos