# data[].attributes.body
Fokus i formålsparagrafferne
1975 = dannelse
2006 = uddanelse

Globaliseringen

PISA test - sammenligner elever med andre lande.

"Forbereder dem til videre uddannelse og giver dem lyst til at lære mere" (§1)

Undervisere er under supervision (Testkultur) (Konkurrencestaten side 24-25)

karakter (13-trin - 7-trin)
Målsætning af regeringen (2013)
95% skal bestå folkeskolen
60% skal bestå gymnasiet
25% skal gennemføre en længere varende uddannelse

Det demokratiske menneske er erstattet af det præsterende menneske (Folkeskolen.dk)

# data[].attributes.body
Gilliam:
- I dag er det sociale i højere grad en formaliseret kompetence, som man også skal lære i skolen.

- Klasserummet sætter fysisk en ramme for, at eleverne bliver nødt til at lære at arbejde sammen og tolerere hinanden.

- Helt institutionen er indrettet så den understøtter elevernes opdragelse til at være en del af fællesskabet og alt for meget individualisering ses der ikke godt på.

Formålsparagraf:
- Lektiehjælp - eleverne kan bruge hinanden og drage nytte af hinanden.

# data[].attributes.body
1. fra ny skolereform - "Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de
bliver så dygtige, de kan"

2. "...Og med mere fokus på faglighed og trivsel. "

3. lærerfaglige vidensmål, målstyret undervisning, hvad arbejder vi hen imod - stort fokus på læringsmål.

4. nationale test (fejldata), evalueringer.

# data[].attributes.body
Laura Gilliam
1. Hvis det sociale ikke fungere bliver det faglige sat til side

2. Opdrager til gamle velfærdsværdier. eks. samarbejde, hensyn, fællesskab.
Hvis man konkurrere og kun har fokus på det faglige, er det en bekymring

3. Ove Kaj Pedersen: Soldater i konkurrencestaten. LG er uenig med Ove Kaj i at værdierne har ændret sig i folkeskolen. Bliver ikke påvirket af det ydre pres

4. LG: "Det er stadig ikke god tone at konkurrere eller være alt for individualiseret i folkeskolen"

Folkeskolen reform 2014

Mere tid til læring.
Samfundsåbner. Læring fra skolen og ud i virkeligheden.

Buzzwords
Motivation, imødekommenhed, fordybelse, åbenhed, virkelighed.

Mål med folkeskolen. fra miniguide
Tre mål

De tre mål for folkeskolen er:

Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan.

Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund for de faglige resultater.

Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet gennem respekt for professionel viden og praksis

# data[].attributes.body
"Optimering af national konkurencedygtighed" - ovekp

"Undervisningen skal
i højere grad møde den enkelte elev, der hvor eleven
er, og den skal varetages af kompetente lærere og
pædagoger." - miniguide til skolereformen

"Det giver ikke finansielt mening ikke at have konkurencestat - fx sovjetunionen situationen" - ovekp

"i 00'erne mistede vi vores konkurenceevne pga velfærdsomkostninger" - ovekp

"velfærdstaten blev organiseret efter idealer om lighed og deltagende demokrati - konkurencestaten blev organiseret efter principper knyttet til det repræsentative demokrati og økonomi og politik" - ovekp

# data[].attributes.body
1. Det sociale skal fungere, før at det faglige kan fungere og bliver prioriteret.
2. Eleverne skal dannes til at være medborgere
3. Kritiserer Ove Kaj for at ville opdrage til "soldatere" i stedet for medborgere. Der fokuseres ikke på de menneskeligeværdier, men på dygtigheden
4. Velfærden står til grund for, at man kan blive en god medborger.
5. Klassen fungerer som et "mini-samfund", som gør at man bliver opdraget til livet i samfundet, hvor man skal kunne indgå i relationer med andre og som aktive medborgere

# data[].attributes.body
–Skolen blev i 90'erne beskyldt for at være ansvarlige for at 15-20 % at elever ikke var motiverede eller egnede til ungdomsuddannelser, og   derfor ikke rustede til arbejdsmarkedet
- Flere inkluderes og færre eksluderes fra arbejdsmarkedet
- I 2015 skal 95% gennemfører en ungdomsuddannelse
- 60 % U, 25 % LVU

Argument:
Give den enkelte elev færdigheder, kompetencer og motivation for at finde beskæftigelse.
Konkurrancestat – den opportunistiske person –risiko for ekslusion

# data[].attributes.body
1. "Tidligere var normerne mere implicitte og arbejdet mere uformelt, i form af at eleverne skulle være søde mod hinanden og opføre sig ordentligt. I dag er det sociale i højere grad en formaliseret kompetence, som man også skal lære i skolen." - Laura Gilliam

2. "Dette illustrerer, at det ikke er legitimt at sætte gang i en faglig optimering, uden at det sociale er i orden." - Laura Gilliam

3. "Det er tydeligt, at der er kommet mere fokus på det faglige og på undervisning, der er orienteret mod test og læringsmål. Men stik mod den varslede nedtoning af skolens karakterdannende projekt har jeg på alle skolerne været slået af det stærke fokus, skolens lærere og pædagoger har på, hvad de kalder 'arbejdet med det sociale'."

4. "Hvis 'det sociale' ikke fungerer, og der er konflikter, mobning eller nogle, der ikke trives, bliver fagligheden sat til side. For langt de fleste lærere er det helt indgroet, at det sociale skal være i orden, før man kan arbejde med det faglige."

5. "Vores folkeskole er blandt de bedste til at udvikle eleverne til aktive medborgere og til at give dem gode sociale kompetencer."

6. "Folkeskolen fremmer elevernes evne til at forstå og deltage i demokratiske processer."

7.

# data[].attributes.headline
Den fælleskabsorienterede men meget individuelle gruppe bestående af to samarbejdende men dog individuelle grupper.

# data[].attributes.subject
Den fælleskabsorienterede men meget individuelle gruppe bestående af to samarbejdende men dog individuelle grupper.

# data[].attributes.body
Glad for Laura Gilliam, fordi det skaber tryghed og ro i skolen til at danne et helt menneske.

Omvendt synes vi at man er nød til at respektere lysten til at arbejde udenom det fælles og med et individuelt fokus. Det skal self være i balance med fællesskabet.

Vi synes alle helt klart at folkeskolen indeholder for stor grad at konkurrence- og mål baseret undervisning.

Vi skal kigge på karaktersystemet. Mere nuancerede vurderinger.

# data[].attributes.body
Det sociale er satme vigitgt.
men, vi går ind for at der er en balance mellem de to. Det er vigtig at der bliver stillet krav i skolen, for de skal ud på et arbejdsmarked, der bare kræver konstant forbedring!
kompetence er også vigtig i forhold til at kunne løse opgaver på arbejdsmarkedet!
konkurrence stat med måde!
veldfærdsstat...MED MÅDE!

# data[].attributes.body
Proces fremfor slutmål. Its the journey not the destination. Derfor mindre sympati for uddannelse til konkurrencestaten.

Differentieret undervisning - bør være mindre tabubelagt. Testkulturen bliver hermed mindre farlig, da testen var på det rigtige niveau.

Test og prøver skal ikke fjernes, men planlægges bedre og gøres mere trygt. Måske burde der være  bestået/ikke bestået tests, med lave krav, så alle kan få en succesoplevelse. Karakteren fremmer også en præstationskultur der ikke nødvendigvis er positiv.

# data[].attributes.body
- Mennesker er ikke statistikker.
- Vi er forskellige, og vi skal ikke det samme.
- Trivsel før læring, men udvikling og læring til både at begå sig fagligt og socialt skal være målet.
- Afstand til test og mål
- Hvis man skal bruge sin faglighed til noget i verden, bliver man nød til at være bevidst omkring samfundet, mennesker og det kulturelle.
- Velfærdsstaten giver et stort ansvar til den enkelte til at bidrage til fællesskabet og hjælpe de svage