# data[].attributes.body
Obiectivul 7. Asigurarea accesului tuturor la servicii energetice fiabile, durabile, moderne și la prețuri accesibile
7.1 Până în 2030, asigurarea accesului universal la servicii energetice fiabile, durabile, moderne și la prețuri accesibile
7.2 Până în 2030, creșterea substanțială a ponderii energiei regenerabile în mixul energetic
global
7.3 Până în 2030, dublarea ratei globale de îmbunătățire a eficienței energetice
7.a Până în 2030, intensificarea cooperării internaționale pentru a facilita accesul la cercetare
și tehnologie în domeniul energiei nepoluante, inclusiv la energie regenerabilă, eficiență
energetică și tehnologie avansată și mai curată a combustibililor fosili, precum și promovarea
investițiilor în infrastructura energetică și în tehnologia energiei nepoluante
7.b Până în 2030, extinderea infrastructurii și modernizarea tehnologiei pentru furnizarea
de servicii energetice moderne și durabile pentru toți în țările în curs de dezvoltare, în special
în țările cel mai puțin dezvoltate, în statele insulare mici în curs de dezvoltare și în țările în curs
de dezvoltare fără ieșire la mare, în conformitate cu programele lor de sprijinObiectivul 9. Dezvoltarea unei infrastructuri reziliente, promovarea industrializării
incluzive și durabile și încurajarea inovării
9.1 Dezvoltarea unei infrastructuri de calitate, fiabile, durabile și reziliente, inclusiv a
infrastructurii regionale și transfrontaliere, pentru a sprijini dezvoltarea economică și
bunăstarea umană, asigurând tuturor accesul echitabil și la costuri accesibile
9.2 Promovarea unei industrializări durabile și favorabile incluziunii și, până în 2030,
creșterea semnificativă a cotei de ocupare a forței de muncă în industrie și a produsului intern
brut, în funcție de contextul național, precum și dublarea cotei acesteia în țările cel mai puțin
dezvoltate
9.3 Creșterea accesului întreprinderilor mici și mijlocii, în special în țările în curs de
dezvoltare, la servicii financiare, inclusiv la credite la costuri accesibile, și integrarea acestora
în lanțuri și piețe de valori
9.4 Până în 2030, modernizarea infrastructurii și retehnologizarea industriilor pentru a le face
durabile, cu o eficiență sporită a utilizării resurselor și adoptare la nivel mai mare a unor
tehnologii și procese industriale nepoluante și ecologice, toate țările acționând în
conformitate cu capacitățile lor
9.5 Intensificarea cercetării științifice, modernizarea capacităților tehnologice ale sectoarelor
industriale în toate țările, în special în țările în curs de dezvoltare, inclusiv, până în 2030,
încurajarea inovării și sporirea substanțială a numărului de lucrători din cercetare și dezvoltare
raportați la 1 milion de persoane și a cheltuielilor publice și private pentru cercetare și
dezvoltare
9.a Facilitarea dezvoltării unei infrastructuri durabile și reziliente în țările în curs de
dezvoltare prin sporirea sprijinului financiar, tehnologic și tehnic acordat țărilor africane,țărilor cel mai puțin dezvoltate, țărilor în curs de dezvoltare fără ieșire la mare și micilor state
insulare în curs de dezvoltare
9.b Sprijinirea la nivel național a dezvoltării tehnologice, a cercetării și inovării în țările în
curs de dezvoltare, inclusiv prin asigurarea unui mediu politic favorabil, printre altele,
diversificării industriale și adăugării de valoare la produsele de bază
9.c Creșterea semnificativă a accesului la tehnologia informației și comunicațiilor și
depunerea de eforturi pentru a oferi tuturor acces la internet, la prețuri accesibile, în țările cel
mai puțin dezvoltate, până în 2020Obiectivul 13. Luarea de măsuri urgente pentru a combate schimbările climatice și impactul
acestora*
13.1 Consolidarea rezilienței și a capacității de adaptare la pericolele legate de climă și la
dezastrele naturale, în toate țările
13.2 Integrarea măsurilor privind schimbările climatice în politicile, strategiile și planificarea
naționale
13.3 Îmbunătățirea educației, sensibilizării populației și a capacității umane și instituționale în
materie de atenuare a schimbărilor climatice, adaptare, reducere a impactului și alertă
timpurie
13.a Punerea în aplicare a angajamentului asumat de țările dezvoltate, părți la Convenția-
cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, în vederea mobilizării în comun a 100
miliarde USD anual până în 2020 din toate sursele, pentru a răspunde nevoilor țărilor în curs
de dezvoltare, în contextul unor acțiuni de atenuare semnificative și a transparenței în
punerea în aplicare și operaționalizarea deplină a Fondului verde pentru climă, prin
capitalizarea acestuia cât mai curând posibil
13.b Promovarea mecanismelor de creștere a capacității de planificare și gestionare eficiente
ale schimbărilor climatice în țările cel mai puțin dezvoltate și în statele insulare mici în curs de
dezvoltare, inclusiv punându-se accent pe situația femeilor, tinerilor, a comunităților locale și
marginalizate

# data[].attributes.body
Agenda 2030 pentru energie electrică este un plan global adoptat de către Națiunile Unite pentru a asigura accesul universal la energie electrică până în anul 2030. Acest plan se concentrează pe dezvoltarea infrastructurii necesare pentru a furniza energie electrică în zonele rurale și în dezvoltare, precum și pe îmbunătățirea eficienței energetice și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. De asemenea, se încurajează utilizarea surselor regenerabile de energie, cum ar fi energia solară și eoliană, pentru a reduce dependența de combustibilii fosili. Scopul final al acestui plan este de a contribui la reducerea sărăciei și a inegalității în întreaga lume prin furnizarea unui acces universal la energie electrică.

# data[].attributes.headline
Agenda 2030 pentru Dezvoltare Durabilă este un plan global adoptat de către Națiunile Unite în 2015, care are ca scop eradicarea sărăciei, protejarea mediului și promovarea bunăstării pentru toți. Una dintre prevederile acestui program este atingerea unei producții de energie curată și eficientă, prin promovarea utilizării surselor regenerabile de energie și reducerea dependenței de combustibilii fosili.Obiectivul 7 al Agendei 2030 se referă în mod specific la asigurarea accesului la energie curată și modernă pentru toți, care include obiective precum:Atingerea universalizării accesului la energie electrică până în 2030Două treimi din capacitatea globală de producție de energie trebuie să fie asigurată de surse regenerabile până în 2030Ridicarea eficienței energetice cu cel puțin 40% până în 2030Pentru a atinge aceste obiective, Agenda 2030 promovează o serie de măsuri, cum ar fi:Investiții în tehnologii de energie regenerabilă, cum ar fi eoliene, solare, hidro și geotermalePromovarea utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul transportului și al industrieiStimularea eficienței energetice prin creșterea eficienței în clădiri și utilaje industrialeSensibilizarea și educarea publicului cu privire la beneficiile energiei curate și eficiente și la modul în care fiecare persoană poate contribui la atingerea obiectivelor.

# data[].attributes.subject
Agenda 2030 pentru Dezvoltare Durabilă este un plan global adoptat de către Națiunile Unite în 2015, care are ca scop eradicarea sărăciei, protejarea mediului și promovarea bunăstării pentru toți. Una dintre prevederile acestui program este atingerea unei producții de energie curată și eficientă, prin promovarea utilizării surselor regenerabile de energie și reducerea dependenței de combustibilii fosili.Obiectivul 7 al Agendei 2030 se referă în mod specific la asigurarea accesului la energie curată și modernă pentru toți, care include obiective precum:Atingerea universalizării accesului la energie electrică până în 2030Două treimi din capacitatea globală de producție de energie trebuie să fie asigurată de surse regenerabile până în 2030Ridicarea eficienței energetice cu cel puțin 40% până în 2030Pentru a atinge aceste obiective, Agenda 2030 promovează o serie de măsuri, cum ar fi:Investiții în tehnologii de energie regenerabilă, cum ar fi eoliene, solare, hidro și geotermalePromovarea utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul transportului și al industrieiStimularea eficienței energetice prin creșterea eficienței în clădiri și utilaje industrialeSensibilizarea și educarea publicului cu privire la beneficiile energiei curate și eficiente și la modul în care fiecare persoană poate contribui la atingerea obiectivelor.

# data[].attributes.body
Karim Abdelfatah Abuzied Ali Khattab Mohamed, Tudor Zaharia

# data[].attributes.body
Valorile emisiilor corespund celor incluse în proiectul PNIESC, transmis în data de 31
decembrie 2018 către COM; se estimează totuși că este posibil ca valoarea finală pentru anul
2030 să scadă, printre altele, ca urmare a diminuării consumului final de energie, precum și a
scăderii producției de energie electrică din cărbune
În ceea ce privește cota de energie regenerabilă, Comisia Europeană a recomandat
României să crească nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse
regenerabile de cel puțin 34%. În consecință, nivelul de ambiție cu privire la ponderea energiei
din surse regenerabile a fost revizuit față de varianta actualizată a PNIESC, de la o cotă
propusă inițial de 27,9%, la o cotă de 30,7%. Noul obiectiv a fost calculat, în principal, pe baza
recomandării Comisiei de a alinia prognozele macroeconomice naționale la cele ale „Raportului
de îmbătrânire Proiecții economice și bugetare pentru cele 28 de state membre ale UE (2016-
2070)”, corelat cu scoaterea din operare a capacităților pe cărbune.
Astfel, pentru atingerea nivelului de ambiție cu privire la ponderea energiei din surse
regenerabile de 30,7% în anul 2030, România va dezvolta capacități adiționale de SRE de
aproximativ 6,9 GW comparativ cu anul 2015. Pentru realizarea acestei ținte este necesară
asigurarea unei finanțări corespunzătoare din partea UE în sensul asigurării unei adecvanțe
corespunzătoare a rețelelor electrice, dar și a flexibilității producerii de E-SRE prin instalarea de
capacități de back up pe gaze naturale, capacități de stocare și utilizarea de tehnici inteligente
de management a rețelelor electrice. România a ales să adopte o abordare prudentă cu privire
la nivelul de ambiție, ținând cont de particularitățile naționale și necesarul de investiții în SRE,
atât pentru înlocuirea capacităților care ating durata maximă de operare cât și pentru cele noi,
în vederea atingerii țintelor asumate în PNIESC, având în vedere că Regulamentul (UE)
2018/1999 stipulează faptul că în viitoarele revizuiri ale PNIESC ajustarea cotelor se poate face
numai în sensul creșterii. În conturarea acestei abordări, mai trebuie menționat și faptul că
procesul de implementare a recomandărilor s-a confruntat și cu o lipsă a datelor necesare
elaborării unui plan detaliat cu privire la măsurile, acțiunile, resursele financiare avute în
vedere de autoritățile române pentru îndeplinirea țintelor de RES în perioada 2021-2030 mai
ales în zona SRE încălzire-răcire și transport. O nouă analiză/ajustare a țintei 2030 va putea fi
efectuată odată cu revizia PNIESC, moment la care vor putea fi estimate mult mai bine efectele
implementării Directivei 2018/410 și ale programelor de susținere a Green Deal.
În concluzie, pentru atingerea obiectivelor SRE propuse, România va dezvolta o serie de politici
și măsuri menite deopotrivă să diminueze consumul de energie, dar și să încurajeze utilizarea
surselor SRE în sectoarele relevante – Încălzire & Răcire, Energie electrică și Transporturi,
maximizând sinergiile dintre diferitele acțiuni preconizate.
Comisia Europeană a menționat, pe de altă parte, faptul că România va trebui să își propună o
reducere mai mare a consumurilor de energie primară și finală până în anul 2030, pentru ca
obiectivul de eficiență energetică al Uniunii să fie atins.
Prin urmare, România țintește un consum primar de energie de 32,3 Mtep, respectiv un
consum final de energie de 25,7 Mtep, obținând astfel economii de energie de 45,1%,
raportate la consumul primar aferent anului 2030, respectiv de 40,4% pentru consumul final
de energie, comparativ cu scenariul de referință PRIMES 2007.

# data[].attributes.body
Dezvoltarea unei infrastructuri de calitate, fiabile, durabile și reziliente, inclusiv a
infrastructurii regionale și transfrontaliere, pentru a sprijini dezvoltarea economică și
bunăstarea umană, asigurând tuturor accesul echitabil și la costuri accesibile
Până în 2030, asigurarea accesului universal la servicii energetice fiabile, durabile,
moderne și la prețuri accesibile

În cadrul acestor obiective și ținte stabilim o viziune extrem de ambițioasă și de transformatoare. Aspirăm la o lume fără sărăcie, foamete, boli și lipsuri, unde toți oamenii pot să prospere. O lume fără teamă și violență, o lume în care toți au abilitatea de a citi și de a scrie. O lume cu acces echitabil și universal la o educație de calitate la toate nivelurile, la asistență medicală și protecție socială, în care este asigurată bunăstarea fizică, mentală și socială. O lume în care ne reafirmăm angajamentele privind dreptul omului la apă potabilă sigură și la salubritate, în care igiena este îmbunătățită și în care hrana este suficientă, sigură, la prețuri accesibile și nutritivă. O lume în care habitatele umane sunt sigure, reziliente și durabile și în care există acces universal la energie fiabilă, durabilă și la prețuri accesibile.

# data[].attributes.body
Agenda 2030 cuprinde cele 17 Obiective de Dezvoltare Durabilă (ODD), reunite informal şi sub denumirea de Obiective Globale. Prin intermediul Obiectivelor Globale, se stabileşte o agendă de acţiune ambiţioasă pentru următorii 15 ani în vederea eradicării sărăciei extreme, combaterii inegalităţilor şi a injustiţiei şi protejării planetei până în 2030.

7. Energie curată şi la preţuri accesibile – Asigurarea accesului tuturor la energie la preţuri accesibile, într-un mod sigur, durabil şi modern.
9. Industrie, inovaţie şi infrastructură – Construirea unor infrastructuri rezistente, promovarea industrializării durabile şi încurajarea inovaţiei.
13. Acţiune climatică – Luarea unor măsuri urgente de combatere a schimbărilor climatice şi a impactului lor.

# data[].attributes.body
caldaram shaldaram

# data[].attributes.body
Valorile emisiilor corespund celor incluse în proiectul PNIESC, transmis în data de 31
decembrie 2018 către COM; se estimează totuși că este posibil ca valoarea finală pentru anul
2030 să scadă, printre altele, ca urmare a diminuării consumului final de energie, precum și a
scăderii producției de energie electrică din cărbune
În ceea ce privește cota de energie regenerabilă, Comisia Europeană a recomandat
României să crească nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse
regenerabile de cel puțin 34%. În consecință, nivelul de ambiție cu privire la ponderea energiei
din surse regenerabile a fost revizuit față de varianta actualizată a PNIESC, de la o cotă
propusă inițial de 27,9%, la o cotă de 30,7%. Noul obiectiv a fost calculat, în principal, pe baza
recomandării Comisiei de a alinia prognozele macroeconomice naționale la cele ale „Raportului
de îmbătrânire Proiecții economice și bugetare pentru cele 28 de state membre ale UE (2016-
2070)”, corelat cu scoaterea din operare a capacităților pe cărbune.
Astfel, pentru atingerea nivelului de ambiție cu privire la ponderea energiei din surse
regenerabile de 30,7% în anul 2030, România va dezvolta capacități adiționale de SRE de
aproximativ 6,9 GW comparativ cu anul 2015. Pentru realizarea acestei ținte este necesară
asigurarea unei finanțări corespunzătoare din partea UE în sensul asigurării unei adecvanțe
corespunzătoare a rețelelor electrice, dar și a flexibilității producerii de E-SRE prin instalarea de
capacități de back up pe gaze naturale, capacități de stocare și utilizarea de tehnici inteligente
de management a rețelelor electrice. România a ales să adopte o abordare prudentă cu privire
la nivelul de ambiție, ținând cont de particularitățile naționale și necesarul de investiții în SRE,
atât pentru înlocuirea capacităților care ating durata maximă de operare cât și pentru cele noi,
în vederea atingerii țintelor asumate în PNIESC, având în vedere că Regulamentul (UE)
2018/1999 stipulează faptul că în viitoarele revizuiri ale PNIESC ajustarea cotelor se poate face
numai în sensul creșterii. În conturarea acestei abordări, mai trebuie menționat și faptul că
procesul de implementare a recomandărilor s-a confruntat și cu o lipsă a datelor necesare
elaborării unui plan detaliat cu privire la măsurile, acțiunile, resursele financiare avute în
vedere de autoritățile române pentru îndeplinirea țintelor de RES în perioada 2021-2030 mai
ales în zona SRE încălzire-răcire și transport. O nouă analiză/ajustare a țintei 2030 va putea fi
efectuată odată cu revizia PNIESC, moment la care vor putea fi estimate mult mai bine efectele
implementării Directivei 2018/410 și ale programelor de susținere a Green Deal.
În concluzie, pentru atingerea obiectivelor SRE propuse, România va dezvolta o serie de politici
și măsuri menite deopotrivă să diminueze consumul de energie, dar și să încurajeze utilizarea
surselor SRE în sectoarele relevante – Încălzire & Răcire, Energie electrică și Transporturi,
maximizând sinergiile dintre diferitele acțiuni preconizate.
Comisia Europeană a menționat, pe de altă parte, faptul că România va trebui să își propună o
reducere mai mare a consumurilor de energie primară și finală până în anul 2030, pentru ca
obiectivul de eficiență energetică al Uniunii să fie atins.
Prin urmare, România țintește un consum primar de energie de 32,3 Mtep, respectiv un
consum final de energie de 25,7 Mtep, obținând astfel economii de energie de 45,1%,
raportate la consumul primar aferent anului 2030, respectiv de 40,4% pentru consumul final
de energie, comparativ cu scenariul de referință PRIMES 2007.

# data[].attributes.body
pepe broasca

# data[].attributes.body
Energie curată şi la preţuri accesibile – Asigurarea accesului tuturor la energie la preţuri accesibile, într-un mod sigur, durabil şi modern.
Până în 2030, asigurarea accesului universal la servicii energetice fiabile, durabile, moderne și la prețuri accesibile.
Dezvoltarea unei infrastructuri de calitate, fiabile, durabile și reziliente, inclusiv a infrastructurii regionale și transfrontaliere, pentru a sprijini dezvoltarea economică și
bunăstarea umană, asigurând tuturor accesul echitabil și la costuri accesibileIntegrarea măsurilor privind schimbările climatice în politicile, strategiile și planificarea naționale

# data[].attributes.headline
Zaharia Tudor ,Karim Mohamed Abdelfatah Abuzied Ali Khattab   Agenda 2030 pentru Dezvoltare Durabilă este un plan global adoptat de către Națiunile Unite în 2015, care are ca scop eradicarea sărăciei, protejarea mediului și promovarea bunăstării pentru toți. Una dintre prevederile acestui program este atingerea unei producții de energie curată și eficientă, prin promovarea utilizării surselor regenerabile de energie și reducerea dependenței de combustibilii fosili.Obiectivul 7 al Agendei 2030 se referă în mod specific la asigurarea accesului la energie curată și modernă pentru toți, care include obiective precum:Atingerea universalizării accesului la energie electrică până în 2030Două treimi din capacitatea globală de producție de energie trebuie să fie asigurată de surse regenerabile până în 2030Ridicarea eficienței energetice cu cel puțin 40% până în 2030Pentru a atinge aceste obiective, Agenda 2030 promovează o serie de măsuri, cum ar fi:Investiții în tehnologii de energie regenerabilă, cum ar fi eoliene, solare, hidro și geotermalePromovarea utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul transportului și al industrieiStimularea eficienței energetice prin creșterea eficienței în clădiri și utilaje industrialeSensibilizarea și educarea publicului cu privire la beneficiile energiei curate și eficiente și la modul în care fiecare persoană poate contribui la atingerea obiectivelor.

# data[].attributes.subject
Zaharia Tudor ,Karim Mohamed Abdelfatah Abuzied Ali Khattab   Agenda 2030 pentru Dezvoltare Durabilă este un plan global adoptat de către Națiunile Unite în 2015, care are ca scop eradicarea sărăciei, protejarea mediului și promovarea bunăstării pentru toți. Una dintre prevederile acestui program este atingerea unei producții de energie curată și eficientă, prin promovarea utilizării surselor regenerabile de energie și reducerea dependenței de combustibilii fosili.Obiectivul 7 al Agendei 2030 se referă în mod specific la asigurarea accesului la energie curată și modernă pentru toți, care include obiective precum:Atingerea universalizării accesului la energie electrică până în 2030Două treimi din capacitatea globală de producție de energie trebuie să fie asigurată de surse regenerabile până în 2030Ridicarea eficienței energetice cu cel puțin 40% până în 2030Pentru a atinge aceste obiective, Agenda 2030 promovează o serie de măsuri, cum ar fi:Investiții în tehnologii de energie regenerabilă, cum ar fi eoliene, solare, hidro și geotermalePromovarea utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul transportului și al industrieiStimularea eficienței energetice prin creșterea eficienței în clădiri și utilaje industrialeSensibilizarea și educarea publicului cu privire la beneficiile energiei curate și eficiente și la modul în care fiecare persoană poate contribui la atingerea obiectivelor.

# data[].attributes.body
Valorile emisiilor corespund celor incluse în proiectul PNIESC, transmis în data de 31
decembrie 2018 către COM; se estimează totuși că este posibil ca valoarea finală pentru anul
2030 să scadă, printre altele, ca urmare a diminuării consumului final de energie, precum și a
scăderii producției de energie electrică din cărbune
În ceea ce privește cota de energie regenerabilă, Comisia Europeană a recomandat
României să crească nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse
regenerabile de cel puțin 34%. În consecință, nivelul de ambiție cu privire la ponderea energiei
din surse regenerabile a fost revizuit față de varianta actualizată a PNIESC, de la o cotă
propusă inițial de 27,9%, la o cotă de 30,7%. Noul obiectiv a fost calculat, în principal, pe baza
recomandării Comisiei de a alinia prognozele macroeconomice naționale la cele ale „Raportului
de îmbătrânire Proiecții economice și bugetare pentru cele 28 de state membre ale UE (2016-
2070)”, corelat cu scoaterea din operare a capacităților pe cărbune.
Astfel, pentru atingerea nivelului de ambiție cu privire la ponderea energiei din surse
regenerabile de 30,7% în anul 2030, România va dezvolta capacități adiționale de SRE de
aproximativ 6,9 GW comparativ cu anul 2015. Pentru realizarea acestei ținte este necesară
asigurarea unei finanțări corespunzătoare din partea UE în sensul asigurării unei adecvanțe
corespunzătoare a rețelelor electrice, dar și a flexibilității producerii de E-SRE prin instalarea de
capacități de back up pe gaze naturale, capacități de stocare și utilizarea de tehnici inteligente
de management a rețelelor electrice. România a ales să adopte o abordare prudentă cu privire
la nivelul de ambiție, ținând cont de particularitățile naționale și necesarul de investiții în SRE,
atât pentru înlocuirea capacităților care ating durata maximă de operare cât și pentru cele noi,
în vederea atingerii țintelor asumate în PNIESC, având în vedere că Regulamentul (UE)
2018/1999 stipulează faptul că în viitoarele revizuiri ale PNIESC ajustarea cotelor se poate face
numai în sensul creșterii. În conturarea acestei abordări, mai trebuie menționat și faptul că
procesul de implementare a recomandărilor s-a confruntat și cu o lipsă a datelor necesare
elaborării unui plan detaliat cu privire la măsurile, acțiunile, resursele financiare avute în
vedere de autoritățile române pentru îndeplinirea țintelor de RES în perioada 2021-2030 mai
ales în zona SRE încălzire-răcire și transport. O nouă analiză/ajustare a țintei 2030 va putea fi
efectuată odată cu revizia PNIESC, moment la care vor putea fi estimate mult mai bine efectele
implementării Directivei 2018/410 și ale programelor de susținere a Green Deal.
În concluzie, pentru atingerea obiectivelor SRE propuse, România va dezvolta o serie de politici
și măsuri menite deopotrivă să diminueze consumul de energie, dar și să încurajeze utilizarea
surselor SRE în sectoarele relevante – Încălzire & Răcire, Energie electrică și Transporturi,
maximizând sinergiile dintre diferitele acțiuni preconizate.
Comisia Europeană a menționat, pe de altă parte, faptul că România va trebui să își propună o
reducere mai mare a consumurilor de energie primară și finală până în anul 2030, pentru ca
obiectivul de eficiență energetică al Uniunii să fie atins.
Prin urmare, România țintește un consum primar de energie de 32,3 Mtep, respectiv un
consum final de energie de 25,7 Mtep, obținând astfel economii de energie de 45,1%,
raportate la consumul primar aferent anului 2030, respectiv de 40,4% pentru consumul final
de energie, comparativ cu scenariul de referință PRIMES 2007.

# data[].attributes.body
Central Agendei 2030 se regăsesc cele 17 Obiective de Dezvoltare Durabilă (ODD), reunite informal şi sub
denumirea de Obiective Globale. Prin intermediul Obiectivelor Globale, se stabileşte o agendă de acţiune ambiţioasă
pentru următorii 15 ani în vederea eradicării sărăciei extreme, combaterii inegalităţilor şi a injustiţiei şi protejării planetei
până în 2030.
7. Energie curată şi la preţuri accesibile – Asigurarea accesului tuturor la energie la preţuri accesibile, într-un mod sigur, durabil şi modern.
9. Industrie, inovaţie şi infrastructură – Construirea unor infrastructuri rezistente, promovarea industrializării durabile şi încurajarea inovaţiei.
13. Acţiune climatică – Luarea unor măsuri urgente de combatere a schimbărilor climatice şi a impactului lor.

# data[].attributes.headline
România s-a alăturat liderilor celor 193 state membre ale ONU la Summit-ul privind dezvoltarea din septembrie 2015 adoptând Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, un program de acţiune globală în domeniul dezvoltării cu un caracter universal şi care promovează echilibrul între cele trei dimensiuni ale dezvoltării durabile – economic, social şi de mediu. Pentru prima oară, acţiunile vizează în egală măsură statele dezvoltate şi cele aflate în curs de dezvoltare.Agenda 2030 cuprinde cele 17 Obiective de Dezvoltare Durabilă (ODD), reunite informal şi sub denumirea de Obiective Globale. Prin intermediul Obiectivelor Globale, se stabileşte o agendă de acţiune ambiţioasă pentru următorii 15 ani în vederea eradicării sărăciei extreme, combaterii inegalităţilor şi a injustiţiei şi protejării planetei până în 2030.Fără sărăcie – Eradicarea sărăciei în toate formele sale şi în orice context.Foamete „zero” – Eradicarea foametei, asigurarea securităţii alimentare, îmbunătăţirea nutriţiei şi promovarea unei agriculturi durabile.Sănătate şi bunăstare – Asigurarea unei vieţi sănătoase şi promovarea bunăstării tuturor la orice vârstă.Educaţie de calitate – Garantarea unei educaţii de calitate şi promovarea oportunităţilor de învăţare de-a lungul vieţii pentru toţi.Egalitate de gen – Realizarea egalităţii de gen şi împuternicirea tuturor femeilor şi a fetelor.Apă curată şi sanitaţie – Asigurarea disponibilităţii şi managementului durabil al apei şi sanitaţie pentru toţi.Energie curată şi la preţuri accesibile – Asigurarea accesului tuturor la energie la preţuri accesibile, într-un mod sigur, durabil şi modern.Muncă decentă şi creştere economică – Promovarea unei creşteri economice susţinute, deschise tuturor şi durabile, a ocupării depline şi productive a forţei de muncă şi a unei munci decente pentru toţi.Industrie, inovaţie şi infrastructură – Construirea unor infrastructuri rezistente, promovarea industrializării durabile şi încurajarea inovaţiei.Inegalităţi reduse – Reducerea inegalităţilor în interiorul ţărilor şi de la o ţară la alta. Oraşe şi comunităţi durabile – Dezvoltarea oraşelor şi a aşezărilor umane pentru ca ele să fie deschise tuturor, sigure, reziliente şi durabile. Consum şi producţie responsabile – Asigurarea unor tipare de consum şi producţie durabile.Acţiune climatică – Luarea unor măsuri urgente de combatere a schimbărilor climatice şi a impactului lor.Viaţa acvatică – Conservarea şi utilizarea durabilă a oceanelor, mărilor şi a resurselor marine pentru o dezvoltare durabilă.Viaţa terestră – Protejarea, restaurarea şi promovarea utilizării durabile a ecosistemelor terestre, gestionarea durabilă a pădurilor, combaterea deșertificării, stoparea şi repararea degradării solului  și stoparea pierderilor de biodiversitate.Pace, justiţie şi instituţii eficiente – Promovarea unor societăți pașnice și incluzive pentru o dezvoltare durabilă, a accesului la justiție pentru toţi şi crearea unor instituţii eficiente, responsabile şi incluzive la toate nivelurile. Parteneriate pentru realizarea obiectivelor - Consolidarea mijloacelor de implementare și revitalizarea parteneriatului global pentru dezvoltare durabilă.Conceptul de ODD s-a născut la Conferinţa Naţiunilor Unite pentru Dezvoltare Durabilă (Rio+20), în 2012. ODD înlocuiesc cele opt Obiective de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) cuprinse în textul Declaraţiei Mileniului adoptată în septembrie 2000 la ONU. Majoritatea statelor lumii, printre care şi România, se reuneau în 2000 în jurul unui angajament de a reduce sărăcia globală şi a salva milioane de vieţi. Declaraţia Mileniului a constituit în perioada 2000-2015 unica agendă globală în domeniul dezvoltării asupra căreia a existat un acord la cel mai înalt nivel şi care includea ţinte precise:Reducerea sărăciei extreme şi a foameteiRealizarea accesului universal la educaţie primarăPromovarea egalităţii de gen şi emanciparea femeilorReducerea mortalităţii infantileÎmbunătăţirea sănătăţii materneCombaterea HIV/SIDA, a malariei şi a altor boliAsigurarea sustenabilităţii mediuluiCrearea unui  parteneriat global pentru dezvoltareObiectivele de Dezvoltare ale Mileniului au adus o contribuţie importantă la conştientizarea publică, creşterea voinţei politice şi mobilizarea de resurse pentru lupta împotriva sărăciei la nivel global. ODM au ajutat la concentrarea acţiunii, la reformarea politicilor prin încorporarea obiectivelor şi ţintelor de dezvoltare în strategiile naţionale şi la crearea de instituţii care să implementeze aceste planuri în mod eficient. De exemplu, sărăcia extremă la nivel global a fost înjumătăţită, ţinta de înjumătăţire a numărului de oameni care nu au acces la surse de apă mai bună a fost atinsă, nouăzeci la sută dintre copiii din statele aflate în curs de dezvoltare au acum acces la educaţie primară şi mult mai multe fete au acces la educaţie comparativ cu anul 2000.Rezultatele pozitive nu au fost însă echilibrat distribuite. Începând cu 2008, progresul realizat până atunci a fost negativ influenţat de criza financiară şi economică. Cel mai slab progres s-a înregistrat în ţările aflate în situaţii de conflict sau recent angajate în procesul de stabilizare şi reconstrucţie, unde lipsa capacităţilor instituţionale a influenţat negativ îndeplinirea obiectivelor.Obiectivele de Dezvoltare Durabilă trebuie să finalizeze agenda demarată de Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului şi să nu lase pe nimeni în urmă.România şi Obiectivele de Dezvoltare DurabilăRomânia acordă o importanţă deosebită ONU, organizaţie cu vocaţie universală, care reprezintă cadrul multilateral cel mai extins pentru abordarea marilor teme globale, inclusiv aspecte legate de dezvoltarea pe termen lung.Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului au reprezentat pentru România un instrument complementar de mobilizare, la nivel intern, în domeniul dezvoltării economice şi sociale. Agenda 2030 depășește cu mult Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului, menținând teme precum eradicarea sărăciei, educația și sănătatea și abordând noi teme precum societățile pașnice și inclusive. Toate țările trebuie să se asigure că politici adecvate sunt pregătite pentru implementarea Agendei 2030. Țările trebuie să promoveze instituții eficiente și inclusive și să creeze politici bazate pe statul de drept, drepturile omului, egalitatea de gen și creşterea implicării femeilor.România susține pe deplin ideea că Agenda 2030 trebuie să fie implementată de către instituțiile locale, răspunzând direct nevoilor cetățenilor. Nevoile, interesele și grijile acestora trebuie să fie soluționate prin definirea unor strategii de dezvoltare locală și națională.România este angajată să implementeze Obiectivele de Dezvoltare Durabilă la nivel naţional şi a revizuit Strategia Națională de Dezvoltare Durabilă, pentru a integra Obiective de Dezvoltare Durabilă. Excluziunea socială este identificată ca o provocare majoră la adresa implementării Obiectivelor. În Strategia românească revizuită se pune accentul pe susținerea incluziunii persoanelor cu dizabilități, a tinerilor și a femeilor în politicile de dezvoltare. Eradicarea sărăciei reclamă oportunități decente de angajare, iar prevenirea și evitarea excluziunii sociale necesită politici de coeziune socială.Ca membru al Uniunii Europene, România contribuie la îndeplinirea Obiectivelor de Dezvoltare Durabilă nu numai din perspectivă naţională, dar şi la nivel internaţional, prin sprijinul pe care îl acordă ţărilor mai puţin dezvoltate, prin intermediul asistenţei oficiale pentru dezvoltare. Experienţa acumulată de România în procesul de tranziţie este de natură a susţine eforturilor ţărilor interesate de a beneficia de un astfel de sprijin.

# data[].attributes.subject
România s-a alăturat liderilor celor 193 state membre ale ONU la Summit-ul privind dezvoltarea din septembrie 2015 adoptând Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, un program de acţiune globală în domeniul dezvoltării cu un caracter universal şi care promovează echilibrul între cele trei dimensiuni ale dezvoltării durabile – economic, social şi de mediu. Pentru prima oară, acţiunile vizează în egală măsură statele dezvoltate şi cele aflate în curs de dezvoltare.Agenda 2030 cuprinde cele 17 Obiective de Dezvoltare Durabilă (ODD), reunite informal şi sub denumirea de Obiective Globale. Prin intermediul Obiectivelor Globale, se stabileşte o agendă de acţiune ambiţioasă pentru următorii 15 ani în vederea eradicării sărăciei extreme, combaterii inegalităţilor şi a injustiţiei şi protejării planetei până în 2030.Fără sărăcie – Eradicarea sărăciei în toate formele sale şi în orice context.Foamete „zero” – Eradicarea foametei, asigurarea securităţii alimentare, îmbunătăţirea nutriţiei şi promovarea unei agriculturi durabile.Sănătate şi bunăstare – Asigurarea unei vieţi sănătoase şi promovarea bunăstării tuturor la orice vârstă.Educaţie de calitate – Garantarea unei educaţii de calitate şi promovarea oportunităţilor de învăţare de-a lungul vieţii pentru toţi.Egalitate de gen – Realizarea egalităţii de gen şi împuternicirea tuturor femeilor şi a fetelor.Apă curată şi sanitaţie – Asigurarea disponibilităţii şi managementului durabil al apei şi sanitaţie pentru toţi.Energie curată şi la preţuri accesibile – Asigurarea accesului tuturor la energie la preţuri accesibile, într-un mod sigur, durabil şi modern.Muncă decentă şi creştere economică – Promovarea unei creşteri economice susţinute, deschise tuturor şi durabile, a ocupării depline şi productive a forţei de muncă şi a unei munci decente pentru toţi.Industrie, inovaţie şi infrastructură – Construirea unor infrastructuri rezistente, promovarea industrializării durabile şi încurajarea inovaţiei.Inegalităţi reduse – Reducerea inegalităţilor în interiorul ţărilor şi de la o ţară la alta. Oraşe şi comunităţi durabile – Dezvoltarea oraşelor şi a aşezărilor umane pentru ca ele să fie deschise tuturor, sigure, reziliente şi durabile. Consum şi producţie responsabile – Asigurarea unor tipare de consum şi producţie durabile.Acţiune climatică – Luarea unor măsuri urgente de combatere a schimbărilor climatice şi a impactului lor.Viaţa acvatică – Conservarea şi utilizarea durabilă a oceanelor, mărilor şi a resurselor marine pentru o dezvoltare durabilă.Viaţa terestră – Protejarea, restaurarea şi promovarea utilizării durabile a ecosistemelor terestre, gestionarea durabilă a pădurilor, combaterea deșertificării, stoparea şi repararea degradării solului  și stoparea pierderilor de biodiversitate.Pace, justiţie şi instituţii eficiente – Promovarea unor societăți pașnice și incluzive pentru o dezvoltare durabilă, a accesului la justiție pentru toţi şi crearea unor instituţii eficiente, responsabile şi incluzive la toate nivelurile. Parteneriate pentru realizarea obiectivelor - Consolidarea mijloacelor de implementare și revitalizarea parteneriatului global pentru dezvoltare durabilă.Conceptul de ODD s-a născut la Conferinţa Naţiunilor Unite pentru Dezvoltare Durabilă (Rio+20), în 2012. ODD înlocuiesc cele opt Obiective de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) cuprinse în textul Declaraţiei Mileniului adoptată în septembrie 2000 la ONU. Majoritatea statelor lumii, printre care şi România, se reuneau în 2000 în jurul unui angajament de a reduce sărăcia globală şi a salva milioane de vieţi. Declaraţia Mileniului a constituit în perioada 2000-2015 unica agendă globală în domeniul dezvoltării asupra căreia a existat un acord la cel mai înalt nivel şi care includea ţinte precise:Reducerea sărăciei extreme şi a foameteiRealizarea accesului universal la educaţie primarăPromovarea egalităţii de gen şi emanciparea femeilorReducerea mortalităţii infantileÎmbunătăţirea sănătăţii materneCombaterea HIV/SIDA, a malariei şi a altor boliAsigurarea sustenabilităţii mediuluiCrearea unui  parteneriat global pentru dezvoltareObiectivele de Dezvoltare ale Mileniului au adus o contribuţie importantă la conştientizarea publică, creşterea voinţei politice şi mobilizarea de resurse pentru lupta împotriva sărăciei la nivel global. ODM au ajutat la concentrarea acţiunii, la reformarea politicilor prin încorporarea obiectivelor şi ţintelor de dezvoltare în strategiile naţionale şi la crearea de instituţii care să implementeze aceste planuri în mod eficient. De exemplu, sărăcia extremă la nivel global a fost înjumătăţită, ţinta de înjumătăţire a numărului de oameni care nu au acces la surse de apă mai bună a fost atinsă, nouăzeci la sută dintre copiii din statele aflate în curs de dezvoltare au acum acces la educaţie primară şi mult mai multe fete au acces la educaţie comparativ cu anul 2000.Rezultatele pozitive nu au fost însă echilibrat distribuite. Începând cu 2008, progresul realizat până atunci a fost negativ influenţat de criza financiară şi economică. Cel mai slab progres s-a înregistrat în ţările aflate în situaţii de conflict sau recent angajate în procesul de stabilizare şi reconstrucţie, unde lipsa capacităţilor instituţionale a influenţat negativ îndeplinirea obiectivelor.Obiectivele de Dezvoltare Durabilă trebuie să finalizeze agenda demarată de Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului şi să nu lase pe nimeni în urmă.România şi Obiectivele de Dezvoltare DurabilăRomânia acordă o importanţă deosebită ONU, organizaţie cu vocaţie universală, care reprezintă cadrul multilateral cel mai extins pentru abordarea marilor teme globale, inclusiv aspecte legate de dezvoltarea pe termen lung.Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului au reprezentat pentru România un instrument complementar de mobilizare, la nivel intern, în domeniul dezvoltării economice şi sociale. Agenda 2030 depășește cu mult Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului, menținând teme precum eradicarea sărăciei, educația și sănătatea și abordând noi teme precum societățile pașnice și inclusive. Toate țările trebuie să se asigure că politici adecvate sunt pregătite pentru implementarea Agendei 2030. Țările trebuie să promoveze instituții eficiente și inclusive și să creeze politici bazate pe statul de drept, drepturile omului, egalitatea de gen și creşterea implicării femeilor.România susține pe deplin ideea că Agenda 2030 trebuie să fie implementată de către instituțiile locale, răspunzând direct nevoilor cetățenilor. Nevoile, interesele și grijile acestora trebuie să fie soluționate prin definirea unor strategii de dezvoltare locală și națională.România este angajată să implementeze Obiectivele de Dezvoltare Durabilă la nivel naţional şi a revizuit Strategia Națională de Dezvoltare Durabilă, pentru a integra Obiective de Dezvoltare Durabilă. Excluziunea socială este identificată ca o provocare majoră la adresa implementării Obiectivelor. În Strategia românească revizuită se pune accentul pe susținerea incluziunii persoanelor cu dizabilități, a tinerilor și a femeilor în politicile de dezvoltare. Eradicarea sărăciei reclamă oportunități decente de angajare, iar prevenirea și evitarea excluziunii sociale necesită politici de coeziune socială.Ca membru al Uniunii Europene, România contribuie la îndeplinirea Obiectivelor de Dezvoltare Durabilă nu numai din perspectivă naţională, dar şi la nivel internaţional, prin sprijinul pe care îl acordă ţărilor mai puţin dezvoltate, prin intermediul asistenţei oficiale pentru dezvoltare. Experienţa acumulată de România în procesul de tranziţie este de natură a susţine eforturilor ţărilor interesate de a beneficia de un astfel de sprijin.

# data[].attributes.body
-Agenda 2030 oferă un răspuns provocărilor de la nivel global abordând, într-o manieră cuprinzătoare, problema eradicării sărăciei și dimensiunile economice, sociale și de mediu ale dezvoltării durabile.
-Până în 2030, asigurarea accesului universal la servicii energetice fiabile, durabile,
moderne și la prețuri accesibile
-Dezvoltarea unei infrastructuri de calitate, fiabile, durabile și reziliente, inclusiv a
infrastructurii regionale și transfrontaliere, pentru a sprijini dezvoltarea economică și
bunăstarea umană, asigurând tuturor accesul echitabil și la costuri accesibile
-Integrarea măsurilor privind schimbările climatice în politicile, strategiile și planificarea
naționale

# data[].attributes.body
#page17

# data[].attributes.body
Valorile emisiilor corespund celor incluse în proiectul PNIESC, transmis în data de 31
decembrie 2018 către COM; se estimează totuși că este posibil ca valoarea finală pentru anul
2030 să scadă, printre altele, ca urmare a diminuării consumului final de energie, precum și a
scăderii producției de energie electrică din cărbune
În ceea ce privește cota de energie regenerabilă, Comisia Europeană a recomandat
României să crească nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse
regenerabile de cel puțin 34%. În consecință, nivelul de ambiție cu privire la ponderea energiei
din surse regenerabile a fost revizuit față de varianta actualizată a PNIESC, de la o cotă
propusă inițial de 27,9%, la o cotă de 30,7%. Noul obiectiv a fost calculat, în principal, pe baza
recomandării Comisiei de a alinia prognozele macroeconomice naționale la cele ale „Raportului
de îmbătrânire Proiecții economice și bugetare pentru cele 28 de state membre ale UE (2016-
2070)”, corelat cu scoaterea din operare a capacităților pe cărbune.
Astfel, pentru atingerea nivelului de ambiție cu privire la ponderea energiei din surse
regenerabile de 30,7% în anul 2030, România va dezvolta capacități adiționale de SRE de
aproximativ 6,9 GW comparativ cu anul 2015. Pentru realizarea acestei ținte este necesară
asigurarea unei finanțări corespunzătoare din partea UE în sensul asigurării unei adecvanțe
corespunzătoare a rețelelor electrice, dar și a flexibilității producerii de E-SRE prin instalarea de
capacități de back up pe gaze naturale, capacități de stocare și utilizarea de tehnici inteligente
de management a rețelelor electrice. România a ales să adopte o abordare prudentă cu privire
la nivelul de ambiție, ținând cont de particularitățile naționale și necesarul de investiții în SRE,
atât pentru înlocuirea capacităților care ating durata maximă de operare cât și pentru cele noi,
în vederea atingerii țintelor asumate în PNIESC, având în vedere că Regulamentul (UE)
2018/1999 stipulează faptul că în viitoarele revizuiri ale PNIESC ajustarea cotelor se poate face
numai în sensul creșterii. În conturarea acestei abordări, mai trebuie menționat și faptul că
procesul de implementare a recomandărilor s-a confruntat și cu o lipsă a datelor necesare
elaborării unui plan detaliat cu privire la măsurile, acțiunile, resursele financiare avute în
vedere de autoritățile române pentru îndeplinirea țintelor de RES în perioada 2021-2030 mai
ales în zona SRE încălzire-răcire și transport. O nouă analiză/ajustare a țintei 2030 va putea fi
efectuată odată cu revizia PNIESC, moment la care vor putea fi estimate mult mai bine efectele
implementării Directivei 2018/410 și ale programelor de susținere a Green Deal.
În concluzie, pentru atingerea obiectivelor SRE propuse, România va dezvolta o serie de politici
și măsuri menite deopotrivă să diminueze consumul de energie, dar și să încurajeze utilizarea
surselor SRE în sectoarele relevante – Încălzire & Răcire, Energie electrică și Transporturi,
maximizând sinergiile dintre diferitele acțiuni preconizate.
Comisia Europeană a menționat, pe de altă parte, faptul că România va trebui să își propună o
reducere mai mare a consumurilor de energie primară și finală până în anul 2030, pentru ca
obiectivul de eficiență energetică al Uniunii să fie atins.
Prin urmare, România țintește un consum primar de energie de 32,3 Mtep, respectiv un
consum final de energie de 25,7 Mtep, obținând astfel economii de energie de 45,1%,
raportate la consumul primar aferent anului 2030, respectiv de 40,4% pentru consumul final
de energie, comparativ cu scenariul de referință PRIMES 2007.

# data[].attributes.headline
Energie curată şi la preţuri accesibile – Asigurarea accesului tuturor la energie la preţuri accesibile, într-un mod sigur, durabil şi modern.

# data[].attributes.subject
Energie curată şi la preţuri accesibile – Asigurarea accesului tuturor la energie la preţuri accesibile, într-un mod sigur, durabil şi modern.

# data[].attributes.body
Agenda 2030, un cadru universal destinat tuturor țărilor în scopul de a contribui la eradicarea sărăciei și la realizarea dezvoltării durabile până în anul 2030, include un set ambițios de 17 obiective de dezvoltare durabilă și va fi adoptată astăzi, la New York, cu ocazia unui summit special al ONU

Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, care urmează să fie adoptată astăzi de către Organizația Națiunilor Unite, stabilește un cadru global pentru eradicarea sărăciei și realizarea dezvoltării durabile până în anul 2030, pe baza Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului(ODM), adoptate în 2000. Ca prim acord global de stabilire a unei agende de acțiune cuprinzătoare și cu vocație universală, Agenda 2030 include un set ambițios de 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) și 169 de obiective aferente, care mobilizează toate țările și părțile interesate în direcția realizării acestor obiective și care influențează politicile interne. Agenda 2030 include, de asemenea, Agenda de acțiune de la Addis Abeba a Organizației Națiunilor Unite, adoptată în luna iulie, care stabilește diferitele mijloace necesare pentru punerea în aplicare a Agendei 2030, inclusiv resursele interne, finanțarea privată și asistența oficială pentru dezvoltare (AOD).

Cerinţa pentru energia electrică este în creştere; noi, ca societate, trebuie să fim pregătiţi şi este necesar să ne adaptăm. Energia durabilă însemnă de fapt energie regenerabilă. Conform datelor Eurostat, aportul energiei regenerabile în România a crescut de la 17,1% (2006) la 24,8 (2015); aşadar, am atins – mai mult, am depăşit cu 5 ani ţinta stabilită de UE pentru 2020. Doar prin încurajarea energiei regenerabile şi a inovaţiei în domeniu este posibil pentru societatea noastră să menţină progresul tehnologic şi, în acelaşi timp, să protejeze natura, respectiv să atenueze efectele schimbărilor climatice.

Alex

# data[].attributes.body
#page17

# data[].attributes.body
Agenda 2030, un cadru universal destinat tuturor țărilor în scopul de a contribui la eradicarea sărăciei și la realizarea dezvoltării durabile până în anul 2030, include un set ambițios de 17 obiective de dezvoltare durabilă și va fi adoptată astăzi, la New York, cu ocazia unui summit special al ONU

Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, care urmează să fie adoptată astăzi de către Organizația Națiunilor Unite, stabilește un cadru global pentru eradicarea sărăciei și realizarea dezvoltării durabile până în anul 2030, pe baza Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului(ODM), adoptate în 2000. Ca prim acord global de stabilire a unei agende de acțiune cuprinzătoare și cu vocație universală, Agenda 2030 include un set ambițios de 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) și 169 de obiective aferente, care mobilizează toate țările și părțile interesate în direcția realizării acestor obiective și care influențează politicile interne. Agenda 2030 include, de asemenea, Agenda de acțiune de la Addis Abeba a Organizației Națiunilor Unite, adoptată în luna iulie, care stabilește diferitele mijloace necesare pentru punerea în aplicare a Agendei 2030, inclusiv resursele interne, finanțarea privată și asistența oficială pentru dezvoltare (AOD).

# data[].attributes.body
Energie curată şi la preţuri accesibile – Asigurarea accesului tuturor la energie la preţuri accesibile, într-un mod sigur, durabil şi modern.
Industrie, inovaţie şi infrastructură – Construirea unor infrastructuri rezistente, promovarea industrializării durabile şi încurajarea inovaţiei.
Acţiune climatică – Luarea unor măsuri urgente de combatere a schimbărilor climatice şi a impactului lor.
România s-a alăturat liderilor celor 193 state membre ale ONU la Summit-ul privind dezvoltarea din septembrie 2015 adoptând Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, un program de acţiune globală în domeniul dezvoltării cu un caracter universal şi care promovează echilibrul între cele trei dimensiuni ale dezvoltării durabile – economic, social şi de mediu. Pentru prima oară, acţiunile vizează în egală măsură statele dezvoltate şi cele aflate în curs de dezvoltare.

Agenda 2030 cuprinde cele 17 Obiective de Dezvoltare Durabilă (ODD), reunite informal şi sub denumirea de Obiective Globale. Prin intermediul Obiectivelor Globale, se stabileşte o agendă de acţiune ambiţioasă pentru următorii 15 ani în vederea eradicării sărăciei extreme, combaterii inegalităţilor şi a injustiţiei şi protejării planetei până în 2030.