# data[].attributes.attachment_caption
- Medier er noe som både kan gi oss muligheter men også begrensinger/utfordringer. 

# data[].attributes.body
Medier/mediebruk før i tiden:
Det var noe som gjerne sett på som en egen symbolsk virkelighet, som vi kunne tre inn i og logge inn og ut av.

Mediebruk = en kulturell form (Buckingham, 2019:14)
Innebærer alle former for bruk av medieteknologi og medietekster, og det er noe som har en betydning for brukerne både på individuelt og sosialt plan og for samfunnet.

- Hvilke kanaler man bruker (eks. Snapchat, instagram, facebook, tiktok).
- Hvordan vi bruker de ulike kanalene (eks. Sosialt, jobb, underholdning)
- Hvor mye tid bruker vi på ulike medier

Medieflyt (Erstad, 2018:180):
"En evig strøm av mediepraksiser og tekster uten ende"

Mediepraksiser:
Hvordan vi mennesker opplever og praktiserer de ulike mediene i ulike kontekster. Mediene kan analyseres som et åpent sett av praksiser som er knyttet til eller orientert rundt mediene, med dette kan man vektlegge hva folk gjør og sier i relasjon til mediene.

# data[].attributes.attachment_caption
- De unges deltakelse og bruk av medier foregår i de fleste aspektene av livet. 

# data[].attributes.body
Dagens unge er født i den generasjonen hvor verden allerede er digitalisert og medialisert. De er av den generasjonen som ikke kjenner til noe annet.

- Ungdomskulturen i dag blir sett på som mer kompleks, transformativ og global enn før.

Ved at dagens ungdomskultur er mer kompleks å kan det føre til at det er vanskeligere å få tilgang til ungdommens hverdagskontekster, og da gjelder det også spesielt for de medierelaterte.

- Barn og unges sosiale praksiser innebærer flere paradoksale implikasjoner.

1. Mediepraksiser har blitt mer synligere enn tidligere, dette kan komme av at den store mengden med tid som brukes på sosiale og visuelle medier som da har gjort at barn og unges praksiser blir mer observerbare.

2. De sosiale praksisene har på en annen side blitt mer usynlige, for det oppstår flere skjulte mekanismer som f.eks. algoritmer som filtrerer innholdet som finnes på sosiale medier.

Hvordan det brukes?
Unge er i dag det vi kan kalle en erfaren mediebruker, hvor de har tilgang til så og si alt gjennom bruk av for eksempel mobiltelefon, ipad, pc. Ved bruk av ulike medier kan de følge sin intuisjon og sine interesser.

Hvor mye tid brukes?
De unge i dag er født inn i det vi kan kalle for en mediegenerasjon hvor de ikke har særlig kjennskap til annet for det er det de er oppvokst med. Det aller meste foregår gjerne gjennom sosiale medier, og det brukes mer tid foran skjermen enn hva det gjorde før. Sosiale medier har med årene blitt store sosiale plattformer for unge. De sosiale mediene har gitt oss mennesker flere plattformer for å kunne kommunisere med andre, og for å følge med på det vi ønsker og det vi interessere oss for. For unge har mediene blitt en sosial arena for de fleste, det er der det skjer og det har blitt en del av dagens ungdomskultur.

# data[].attributes.body
Identitet består av to dimensjoner:
Indre identitet
Omfatter den unike enheten ved seg selv
Ytre identitet
Omfatter likhet knyttet opp mot noe eller noen andre

# data[].attributes.body
Identitet forklares i lys av tre dimensjoner i et gjensidig forhold til hverandre:

Personlig identitet
Innebærer en persons syn på en selv.  Personlig identitet dannes gjennom bekreftelse av andre i omgivelsene vi tilhører. Det skjer ved at vi får stadfestet eller bekreftet våre personlige karakteristikker ut fra de sosiale miljøene vi inngår i (nært knyttet til selvoppfatning).

Sosial identitet
Innebærer den oppfatningen en person har av seg selv i relasjon med andre og hvordan andre ser på en selv. Den rommer en tilhørighetsanskuelse i form av hvordan en person ser seg lik andre, og i form av hvordan en person uttrykker sin tilknytning og tilhørighet med andre. Behovet for tilhørighet er grunnleggende menneskelig. Dette identitetsaspektet er særlig viktig for ungdommer og deres gjengmentalitet. For å styrke vår sosiale identitet ønsker vi å være lik de andre og motta godkjenning og aksept fra de andre i gruppa.

Kulturell identitet
Har fellestrekk med sosial identitet, men har en mer generell og abstrakt dimensjon. Den rommer de oppfattelser en person har av seg selv som "kulturelt lik" andre og bygger på en abstrakt fellesskapsfølelse. Denne fellesskapsfølelsen kan være basert på verdier, holdninger, politiske mål, smak, interesser eller erfaringer en opplever. Kulturell identitet beskriver opplevelsen av likhet med andre ungdommer de aldri har møtt, men som de deler interesser med.

# data[].attributes.body
Identitet beskrives ofte som det bildet vi har av oss selv og vår personlighet. Dette bildet preges av både våre egne og andres oppfatninger om hvem vi er og hvordan vi er. Begrepet identitet kommer fra det latinske ordet idem, som betyr den eller det samme.

Identitet innehar en indre dimensjon som omfatter en unik enhet ved oss selv, og en ytre dimensjon som omfatter en likhet knyttet opp mot noe eller noen andre. Parallelt med begrepet identitet ligger begrepet «selvet». Selvet kan forstås som et individs perspektiver på sin identitet og representerer det tenkende og reflekterende vesenet i oss.

Ved våre identitetsdannelser, både personlig, sosial og kulturell identitet, trenger vi andre mennesker vi ser oss lik, ønsker å være lik eller ha tilhørighet med. Identitetsdannelse handler derfor om å finne tilknytningspersoner og referanserammer som kan gi den enkelte mulighet til selvfortolkning og identifikasjon. Samtidig vil slike identitetsprosesser også handle om hvem man ikke ønsker å være og hvem man ikke ønsker å være lik. Således trenger vi også mennesker og kulturelle grupperinger som vi ikke ønsker å være lik eller ha tilhørighet med. Ved å markere avstand fra noe eller noen en ikke ser seg lik eller ønsker tilhørighet til, sosialt eller kulturelt, markerer en også hvem en anser seg selv å være.

# data[].attributes.body
Det finnes flere teorier og syn på identitet, slik som psykologiske, psykososiale, filosofiske og sosiologiske.

# data[].attributes.body
- For mye skjermtid
- Mediepanikker
- Potensiell risiko eller skadevirkninger
- Avhengighet
- Dårlig påvirkning av influensere

# data[].attributes.body
Ziehe (1993, 1996) beskriver de samfunnsmessige endringene med begrepene kulturell frisetting og kulturell ekspropriasjon. Han mener at sam- funnets tidligere tradisjonelle verdier og normer er oppløst som følge av velferdssamfunnets utvikling.

Kulturell frisetting
Innebærer at vi har gått fra et skjebnesamfunn til et valgsamfunn, der identitet kan forhandles og skapes istedenfor å tildeles. Dette gjør dagens mennesker frie til å eksperimentere, utprøve identiteter og skape sin egen kultur fordi identiteten ikke lenger er avhengig og forutbestemt av sosiale og kulturelle betingelser som tidligere.

Kulturell ekspropriasjon
Innebærer at kommersielle markedskrefter i samfunnet gir bilder og forslag til oppførsel, personlighet, livsstil og være- måter. Disse forslagene kommer gjerne i form av mediefremstilte personer (bloggere, influensere, tv-profiler, kjendiser, nyhetsankere osv.) som viser hvordan dette kan praktiseres.

Giddens (1991, 1996) henviser til en avtradisjonalisering i samfunnet og mener at menneskers livsforløp og identitetsutvikling i dag har færre nære, stabile og forutsigbare sosiale omgivelser å samspille med. Samfunnets økte mangfoldighet gjør at mennesker i større grad enn tidligere må basere sin identitet på refleksjoner over de stadig skiftende kulturelle omgivelsene.

# data[].attributes.body
Medier som grenseobjekt: danner bindeledd mellom ulike sosiale verdener (medierer oss selv og verden for oss)
- Informasjonstilgang
- Tilhørighet
- Nettverk
- Kreativitet

Medier som avgrensningsobjekter:
- Digital mobbing
- Utenforskap
- Fremmedgjorthet
- Sosial isolasjon
- Ekkokamre- sosiale så vel som teknisk