# data[].attributes.headline
1	Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.subject
1	Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.headline
1.1 Ceļš no idejas līdz valstij līdz 1918. gada 18. novembrim ir ilgs un sarežģīts process, kas Latvijas gadījumā ietvēra daudzus politiskus, kultūras, un sociālus notikumus.

# data[].attributes.subject
1.1 Ceļš no idejas līdz valstij līdz 1918. gada 18. novembrim ir ilgs un sarežģīts process, kas Latvijas gadījumā ietvēra daudzus politiskus, kultūras, un sociālus notikumus.

# data[].attributes.body
Ideja un nacionālā pašapziņa: Jau 19. gadsimta vidū Latvijā sāk parādīties nacionālā pašapziņa un idejas par latviešu tautas atmodu. Tas bija saistīts ar nacionalitātes un valodas saglabāšanu, kā arī cīņu pret baltvāciešu (vāciešu) un krievu kultūras dominanci.

# data[].attributes.headline
1.2 19. gadsimta beigas - 20. gadsimta sākums

# data[].attributes.subject
1.2 19. gadsimta beigas - 20. gadsimta sākums

# data[].attributes.body
1860.-1870. gadi: Sākas nacionālās pašapziņas veidošanās, pirmie latviešu inteliģences centieni saglabāt valodu un kultūru.

1880.-1890. gadi: Aktivizējas nacionālā kustība, veidojas latviešu biedrības un kultūras organizācijas.

1905. gads: 1905. gada revolūcija Krievijā iedveš jaunas cerības uz Latvijas autonomiju un pašpārvaldi.

# data[].attributes.body
1914. gads: Pirmā pasaules kara izcelšanās, Latvija nonāk karadarbības skartajā teritorijā.

1917. gads: Februāra revolūcija Krievijā, kas rada jaunas iespējas Latvijas autonomijai.

1918. gads: Latvijas Pagaidu valdības izveide pēc Krievijas impērijas sabrukuma, lai pārvaldītu Latvijas teritoriju.

# data[].attributes.body
1918. gada 18. novembris: Latvijas neatkarības pasludināšana, reaģējot uz Otrās Vācijas armijas uzbrukumu Rīgai un padomju mēģinājumiem pārņemt varu.

# data[].attributes.headline
1.5 Noslēpumainās varas sašķelšanās un diplomātiskie centieni:

# data[].attributes.subject
1.5 Noslēpumainās varas sašķelšanās un diplomātiskie centieni:

# data[].attributes.body
1917.-1918. gads: Aizkulises diplomātiskās darbības notiek arī ārpus Latvijas robežām, cenšoties nodrošināt atbalstu un atzīšanu jaunajai valstij.

1918. gada vasara-rudens: Diplomātiskās pūles stiprinās, meklējot atbalstu no citām valstīm, kā arī centieni nodrošināt iekšējo drošību un stabilitāti.

1918. gada rudenis: Krievijas un Vācijas karadarbības rezultātā situācija Latvijā kļūst vēl nestabilāka, spiežot Latvijas tautu paust skaidru nostāju un pasludināt neatkarību.

# data[].attributes.headline
2	Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.subject
2	Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.body
Sākas Brīvības cīņas pret Bermonta-Avalova karaspēku, kas centās atjaunot Krievijas impēriju, un cīņas par Latvijas neatkarību sākas ar pilnu intensitāti.

# data[].attributes.body
Latvijas armijas izveidošana un konsolidācija, kā arī sadarbība ar Igaunijas un Lietuvas armijām, lai apkarotu Bermonta spēkus.

# data[].attributes.body
Intensīvas kaujas visā Latvijā, kur Latvijas armija cīnās par stratēģiski svarīgiem punktiem un teritorijām, lai novērstu Bermonta spēku uzbrukumus.

# data[].attributes.body
Brīvības cīņas iegūst lielu momentumu, un pie Rīgas notiek izšķirošās kaujas, kur Latvijas armija sagrauj Bermonta spēkus.

# data[].attributes.body
Padomju Krievijas armija uzsāk uzbrukumu Latvijai, radot jaunu draudu valsts neatkarībai un liekot Latvijas armijai aizstāvēties pret šo jauno draudu.

# data[].attributes.headline
3	Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.subject
3	Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.body
1920. gada 15. jūlijs: Pieņemta Latvijas Republikas pirmā Satversme, kas noteica valsts politisko un tiesisko struktūru.
1920.-1921. gads: Latvijas valsts konsolidācija pēc Brīvības cīņu noslēguma, tika veiktas ekonomiskas reformas un stiprināta starptautiskā pozīcija.

# data[].attributes.body
1922. gada 22. septembris: Latvijas Republika pievienojas Tautu Savienībai, pastiprinot savas starptautiskās saites.
1925. gads: Tiek izveidots Latvijas Republikas Valsts prezidenta amats, un to ieņem Jānis Čakste.

# data[].attributes.body
1934. gada 15. maijs: Kārļa Ulmaņa veiktā valsts apvērsuma rezultātā tiek izveidota autoritāra valdība, atceļot Satversmi un ieviešot autoritārus režīmus.

# data[].attributes.body
Ekonomiskā attīstība un modernizācija, it īpaši lauksaimniecībā un rūpniecībā, kā arī kultūras un izglītības jomas.

# data[].attributes.body
1940. gada 17. jūnijs: Padomju Krievija okupē Latviju saskaņā ar Molotova-Ribentropa paktu, sākot Padomju okupācijas periodu.

# data[].attributes.headline
4	Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.subject
4	Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.body
1945. gada maijs: Otrā pasaules kara beigas un Latvijas iekļaušana Padomju Savienībā pēc PSRS un Vācijas sadalīšanas.

# data[].attributes.body
1947. gads: Sākas kolektivizācijas process, lauksaimniecības saimniecību apvienošana kolhozos un industriālās attīstības plānošana.

1950. gads: Sākas represijas pret politiskajiem pretiniekiem, masu deportācijas uz Sibīriju un citām PSRS republikām.

1953. gads: Stalina nāve, kas izraisīja noteiktu liberalizācijas periodu, zināmu atvieglojumu represīvajā politikā.

# data[].attributes.body
1956. gads: Pozitīvs pārmaiņu gads ar destalīnizācijas politiku, kas deva iespēju atvērtākai domu izpausmei un kultūras dzīves atmodai.

1961. gads: Berlīnes mūra celtnes sākums, kas simbolizēja Austrumu un Rietumu pasaules sadalījumu.

# data[].attributes.body
1970. gads: Pārmaiņas Latvijas ekonomikā, piemēram, kosmosa un rūpniecības attīstība.

1980. gads: Sākas tautas neapmierinātība ar PSRS varas politiku, kas izpaužas caur publiskiem protestiem un kustībām.

# data[].attributes.body
1985. gada marts: Mihaila Gorbačova ievēlēšana par PSRS Generalsekretāru, kas sāk jaunu posmu PSRS politikā ar glāstīšanas politikas (perestroika) un atklātības (glasnost) ieviešanu.

# data[].attributes.headline
5	Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.subject
5	Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.body
1985. gads: Mihails Gorbačovs kļūst par PSRS vadītāju, sākas politiskās un ekonomiskās reformas (perestroika un glasnost), kas ietekmē arī Baltijas valstis.

1988. gads: Sākas "Dziesmu svētki" kā simbolisks pasākums, kurā tauta atklāj savu neatkarības vēlmi.

1989. gads: Baltijas ceļš, milzīgs masu protestu pasākums, kas aizstāvēja Latvijas neatkarību un noveda pie Latvijas neatzīšanas politiskās elites līmenī.

1990. gads: Latvijas Augstākās Padomes deklarācija par neatkarības atjaunošanu un pirmie brīvās vēlēšanas pēc padomju varas beigām.

# data[].attributes.body
1991. gada 4. maijs: Latvijas Augstākā Padome pasludina Latvijas neatkarību, sākotā tā sauktā "Republikas laika".

1991. gada 21. augusts: Padomju mēģinājums pārņemt varu Baltijas valstīs, kas rezultējas ar neveiksmi un pirmās ASV un ES atzīšanas Latvijai.

1991. gada 6. septembris: Starptautiskā atzīšana: Latvija tiek atzīta par

# data[].attributes.body
1993. gada 6. jūlijs: Latvijas Republikas jaunā Satversme stājas spēkā.

2004. gada 1. maijs: Latvija kļūst par Eiropas Savienības dalībvalsti.

# data[].attributes.body
Turpinās politiskās un ekonomiskās pārmaiņas, kā arī pielāgošanās Eiropas Savienības standartiem un prasībām.

Globalizācijas un tehnoloģiju attīstība, kas ietekmē Latvijas sociālo, ekonomisko un kultūras dzīvi.

# data[].attributes.body
Šie ir galvenie posmi ceļā uz Latvijas valsts atjaunošanu no 1985. gada līdz mūsdienām.

# data[].attributes.body
Vēsturiskā apziņa ir būtisks elements sabiedrības identitātē un pašapziņā. Zināšanas par pagātni un tās interpretācija ietekmē mūsu izpratni par tagadni un veicina nākotnes virzību, tādējādi veidojot kopēju identitāti un saikni ar pagātni.

# data[].attributes.body
Atmiņas par pagātni ir dinamisks process, kas mainās atkarībā no sociālajiem, politiskajiem un kultūras faktoriem. Tāpēc ir svarīgi ne tikai saprast vēsturi kā tādu, bet arī analizēt un kritiski novērtēt dažādu sabiedrības grupu atmiņas un tās interpretācijas, lai veidotu visaptverošu un objektīvu priekšstatu par notikumiem un to nozīmi mūsu sabiedrībā.