# data[].attributes.body
Va viure entre els 4 milions d'anys i 1 milió d’anys aproximadament.

Va viure per zones est, sud-est i del sud d'Àfrica, en països com Tanzània, Kenya, Etiòpia, Txad i Àfrica del Sud. El seu hàbitat era els boscos secs i sabanes africanes.

Els Australopithecus eren majoritàriament petits i prims. Mesuraven uns 1,20 a 1,40 metres d'alçada, i els mascles eren significantment més grans que les femelles. Aquest passaven un 30-45 kg. També s'ha de tenir en compte que hi havia Australopithecus que eren més robustos, i això afectava on vivien i a la diferència de pes entre aquest i d'altres més prims.

La seva capacitat cranial estava entre els 450 cc i els 550 cc, que és similar a la d'alguns ximpanzés actuals. Tenia un crani aplanat, allargat i amb mandíbula prominent.

L'Australopithecus era omnívor, però menjava principalment fruita, verdures i tubercles i s'alimentava de petites quantitats de carn d'animals petits i fàcils d’atrapar.

Era bípede i la majoria no sabia utilitzar eines, però es diu que dins d’aquest gènere, hi havia espècies que podrien haver començat a utilitzar-les.

Aquest gènere es diu que va desaparèixer fa 1-2 milions d’anys per culpa de la competència amb altres Homos, com l’Homo habilis, per la supervivència i per la falta de menjar.

# data[].attributes.body
Va viure entre 2,5 milions d'anys i 1,5 milions d'anys aproximadament.

Aquesta espècie va sorgir al sud-est d'Àfrica, i es va expandir pel territori ja ocupat per l'Australopithecus, i va arribar a Àfrica oriental. El seu hàbitat era la sabana africana, on en un principi vivien als arbres, però van haver de crear tendes per la falta d'aquest.

La seva altura era semblant a les del seu antecessor, l'Australopithecus. Mesuraven entre 1,2 metres i 1,5 metres. No eren massa corpulents, ja que pesaven entre 40 i 50 kg.

La seva capacitat cranial estava entre els 600 cc i els 800 cc. El seu crani era més arrodonit, i es va reduir més la prominència de la mandíbula.

L'Homo habilis s'alimentava a base de fruits i vegetals, però també menjava carn. La carn que menjava no era casada, sinó que eren carronyers. En resum, era omnívor.

Aquest era bípede, i va ser el primer Homo en dominar plenament l'ús d'eines al seu dia a dia. La postura bípede, va reduir la pelvis de la dona, i això va provocar l'avenç del part, que feia néixer a fill prematur durant un temps.

Se sap que va desaparèixer als 1,5 milions d'anys, però no se sap la causa exacta

# data[].attributes.body
Va viure fa 1,8 milions - 117.000 d’anys aproximadament. Antecedents: homo habilis. Predecesor: homo antecessor.

Els homo erectus van habitar a Àsia oriental, per la zona de Xina i Indonesia. En Àfrica i Europa també s’han trobat alguns restos fòssils, però principalment va viure en el continent asiàtic. Però existeixen altres teories. Una altra diu que van sorgir a Àfrica i després es van dispersar a través d’Àsia Menor i Orient Pròxim, arribant així per un costat a la Península Ibèrica i per un altre a l’est d’Àsia.

Solien tenir una alçada de entre 1,5 i 1,8 metres i els mascles pesaven una mitja de 65 kg, en canvi les femelles de 45 kg. Eren omnívors. Vivien en zones àrides, estepes, boscos, sabanes i selves. Tenien cos i una mandíbula ampla.

Els primers cranis que es van trobar podien arribar a tenir una capacitat cranial de 850 cm³, però mentres que els que es trobaven posteriorment tenien una capacitat de 1100 cm3. La forma de la volta cranial era relativament baixa i angular, amb un fornt més ample en la posició més baixa.La forma de la mandíbula era sense mentó, però amb dents petites. Presentava un major dimorfisme sexual que en l'home modern, és a dir, que era més fàcil diferenciar un mascle d’una femella.

El homo erectus caçava i matava elefants, rinoceronts, cavalls, bisó, etc. La caça major suposava intel·ligència i astúcia, amb això va haver d'aprendre a caçar en grups, i gràcies a això se'ls va augmentar el volum cranial.

Va ser la primera espècie en caminar alçada, també s’ha pogut demostrar que dominaven el foc.

La organització era a base de grups reduïts d'individus. S'ha calculat entre 20 i 30 homo erectus. Els llocs on solien habitar eren a l'aire lliure (zones tropicals) o en coves i abrics naturals.

# data[].attributes.body
L’homo antecessor va viure fa uns 850000 mil anys.

Aquest homo va ser originari d’Àfrica, però va emigrar a zones Europees i d’Àsia. On després va evolucionar a homo neardental, a Europa; i a homo sapiens a Àfrica.

Homo antecessor era una espècie molt semblant a la nostra, amb una alçada i proporcions corporals similars. Encara que, el seu volum corporal era una mica major, amb un tronc més ample, mentre que la seva capacitat cranial i el seu cervell eren una mica majors que els d'Homo erectus.

Antecessor tindria una barreja de característiques arcaiques i modernes, i és l'espècie més similar a Homo sapiens encara que amb una capacitat cranial menor, de 1000 cm³.

Tenien una alimentació basada en gran manera en aliments durs i abrasius, com per exemple vegetals durs, tubercles amb restes de partícules de terra i os o carn, entre d’altres.

Era una espècie molt semblant a la nostra, amb una alçada i proporcions corporals similars.

# data[].attributes.body
Va viure entre fa 600.000 i 200.000 anys aproximadament. El seu antecedent és l'Homo antecessor i el seu predecessor va ser l'Homo neanderthalensis.

Els Homo heidelbergensis apareixen a Àfrica i més tard es van expandir cap a Europa, on es van acabar dividint dues espècies diferents. El seu hàbitat era en boscos de Robles en la part europea i tenen un clima fred.

Eren homínids alts, ja que mesuraven 1,75 i tenien un cos robust i pesat que podia arribar als 105 kg. Aquest tipus de constitució els hi permetia adaptar-se al clima fred i mantenir-se calents.

La seva capacitat cranial era de 1350 cm³, és a dir que tenien una gran capacitat cranial i eren bastant plans. Es caracteritzaven per tenir la mandíbula sortida i tenir unes obertures nasals  grans.

Eren omnívors. Basaven principalment la seva dieta en petits animals que caçaven seguidament i a més recol·lectaven molts tipus de plantes silvestres.

Eren bípedes. Feien l'ús de bastants eines fetes de pedra entre elles podem trobar la típica destral de mà. També hi ha evidències que podien fer foc. Vivien en petits grups que tenien pensament simbòlic, ja que enterraven els morts. Gràcies al canvi climàtic hi va haver una gelada que va donar pas als Homo neanderthalensis.

La seva esperança de vida era d'uns 45 anys i també tenien etapes semblants a les dels humans (infància, adolescència, adultesa...). Van ser els primers homínids a caçar animals més grans de forma més rutinària.

# data[].attributes.body
Va viure entre 230.000 i 28.000 d’anys aproximadament. Antecedents: Homo heidelbergensis. No te descendents.

L'Homo neanderthalensis va aparèixer des de l'Atlàntic fins a Uzbekistan i també va començar a aparèixer per Anglaterra cap al sud. No van habitar en cap lloc d'Àfrica i Àsia. Aquesta espècie va aparèixer en una època de glaciació, per tant, vivien en hàbitats de fred extrem.

Mesuraven 1,65 m de mitja i pesaven uns 75 kg. Tenien una contextura i musculatura forta i robusta. A diferència dels Homo sapiens aquests tenien la pelvis molt més estreta. A més tenien les cames bastant curtes.

La seva capacitat cranial era bastant gran, de 1500cm³. Tenia una mandíbula sense mentó i un gran espai darrere dels molars inferiors.

Els Homo neanderthalensis basaven la seva alimentació en carn. Gràcies a la seva capacitat física i al seu aguant energètic es podien permetre la caça de diferents animals. Tot i això, també menjaven algunes plantes i fongs.

Eren bípedes, utilitzaven un estil d'eines lítiques, és a dir que les feien a partir de pedres i tenien una bona tècnica de l'ús del foc. Es dividien en grups de 30 aproximadament, on tenien la comunicació bastant desenvolupada i es movien molt pels territoris. També enterraven als morts.

Va ser el homo que més temps va viure a la terra. No és avantpassat de l'home, però comparteixen un 99,5% del genoma.

# data[].attributes.body
Van viure fa 150.000-100.000 d’anys aproximadament.

Les restes més antigues es van trobar a Etiòpia, però es sap que van colonitzar tots els continents en pocs milers d’anys. Aquest van ocupar quasi tots els ecosistemes, i alguns van començar a viure en coves.

L’altura d’aquest va dels 1,55 m als 1,65 m en dones, i en els homes l’altura va dels 1,65 m als 1,85m. El pes va de 45 kg a 70 kg en dones i de 65 kg a 100 kg en homes.

Els homo sapiens tenien una capacitat cranial d’aproximadament 1200 cm3.

Els homo sapiens eren omnívors i s’alimentaven tant de tota mena d’animals com de plantes. Comptaven amb un sistema digestiu que digeria molt bé la carn i absorbia al mateix temps tot els nutrients vegetals.

Eren bípedes i dominaven l'ús del foc. Va desenvolupar diferents eines més elaborades basades en la pedra. S'organitzaven en petits grups de 20 a 30 persones, aquests grups no vivien en un lloc fix sinó que eren nòmades. Es diu que tenien un llenguatge més complex que els altres homos.

Cada dia es necessiten 20.000 L d'aire al dia. El seu múscul més ràpid és la parpella. L'os del fèmur pot suportar fins a 1000 kg.