# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lex.dk er Danmarks nationalleksikon. Sitet er frit tilgængeligt for alle og indeholder opslagsværkerne Den Store Danske, Trap Danmark og en række specialværker som Dansk Biografisk Leksikon, Dansk Kvindebiografisk Leksikon, Danmarks Oldtid, Danmarkshistorien, Gyldendals Teaterleksikon, Symbolleksikon og Historien om Børnelitteratur. Lex.dk er med flere end 230.000 artikler og ca. 1,5 mio. månedlige besøg Danmarks største site for forskningsformidling.

Institutioner eller virksomheder må kun kopiere fra lex.dk, hvis de har indgået aftale med Copydan Tekst & Node, og kun inden for de rammer, der er nævnt i aftalen.

Leksikonets artikler er skrevet af danske forskere og andre fagpersoner, og selvom redaktionen og de fagansvarlige har gjort deres bedste for at sikre nøjagtigheden og pålideligheden af indholdet, kan der være fejl og mangler. Redaktionen opfordrer brugere, der opdager fejl eller mangler, til at komme med forslag i den enkelte artikel til udbedring af disse.

Det fremgår, hvem der er forfattere til de enkelte artikler, og der er i artiklernes versionshistorik adgang til at se, hvem der har skrevet hvad, hvornår.

Indholdet på lex.dk bør ikke betragtes som erstatning for specifik, professionel rådgivning af fx juridisk eller medicinsk karakter. Foreningen lex.dk påtager sig intet ansvar for eventuelle skader, tab eller ulemper, der opstår som følge af brugen af informationer på lex.dk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Danmark - landskabets dannelse - Læs om istiderne - lex.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Langt de største af Danmarks landarealer er i deres udformning resultatet af gletsjeraktivitet og arktiske forhold under den sidste istid, Weichsel-istiden. Kun kyst- og klitområderne udgør undtagelser herfra. Danmark var i det meste af Weichsel-istiden et åbent tundralandskab med sparsom bevoksning. Først for ca.

# data[].attributes.body
Den handler om hvordan Danmark blev formet tilbage i tiden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Besøg Nationalmuseets museer og slotte! Kig forbi for nyt om oplevelser, udstillinger og viden om kultur og historie.

# data[].attributes.body
Smeltevandssletten findes i store områderafJylland, især i de

midt- og sydvestlige områder. Som navnetsiger, er det flade

områder, som smeltevander løbet hen over. Et andet navn er

hedesletter.

# data[].attributes.body
Skurestriber eller istidsfurer er de ridser eller nedslibninger, som er skåret ned i klippegrunden ved den proces, der kaldes istidsabration. Skurestriber viser sig ofte som flere rette og parallelle furer, der afslører bevægelsen i gletsjerens sedimentfyldte bund.

# data[].attributes.body
Et dødishul er en landskabsform opstået ved, at en isklump fra en gletsjer er smeltet bort og har efterladt en fordybning i terrænet.

# data[].attributes.body
Randmorænen er det tydeligste aftryk fra gletsjeren, som har skabt det danske landskab. Randmorænen viser helt præcist, hvor isens rand har stået på et bestemt tidspunkt. Et eksempel på et randmorænelandskab er Mols Bjerge og Gribskov.

# data[].attributes.body
Smeltevandsslette: En smeltevandsslette er dannet af materiale, der er transporteret med smeltevandet fra isen. Smeltevandssletten består af sand og grus. Jo længere væk man kommer fra gletsjeren, jo finere

# data[].attributes.body
Den handler om hvordan Danmark blev formet tilbage i tiden. Med informationer som fx. grader og årstal.

# data[].attributes.attachment_link.title
Istiden – Danmark i de seneste 140.000 år

# data[].attributes.body
Langstrakte bakker, der ligger som volde i landskabet, findes især på Fyn og Sjælland. Disse volde kaldes åse. Åsene er opstået i de smeltevandsfloder, der har løbet underisen. I perioder, hvor hastigheden i floderne har været langsom,er der aflejret materialer på flodernes bund.

# data[].attributes.body
Moræne: En moræne, også kaldet en till, er en jordart bestående af mineralkorn, bjergartsfragmenter og klippestykker af forskellig kornstørrelse, der er blevet efterladt af en gletsjer.

# data[].attributes.body
En sprækkedal er en stor "spalte" ned i urfjeldet. Sprækkedalene er opstået pga. de enorme spændinger, der har været i undergrunden, og som har fået grundfjeldet til at slå revner.

# data[].attributes.body
Hovedopholdslinjen strakte sig fra Bovbjerg i vest til Karup Å i øst og er et af de mest markante landskabselementer i Danmark. Mens isen rejste sig mod nord og øst, var landet isfrit mod vest og syd.

# data[].attributes.body
Vand fra tøet sne og is.

# data[].attributes.body
Når Solen skinnerpågletsjerens overflade stiger temperaturen,

og der kan dannes smeltevand. Smeltevandetvil synke ned igen-

nem gletsjerens sprækker og samles ved bunden. Når der på

denne måde er samlet vand nok,vil det søge ud modgletsjerens

kant. Vægten afgletsjeren vil nærmest presse vandet ud. Presset

kan blive så stort, at vandet skærer sig ned i jordoverfladen og

danner dale undergletsjeren. Den type dale kaldes tunneldale.

# data[].attributes.body
På de jyske smeltevandssletter støder man på mange bakker, som er moræne rester fra Saale-istiden. De største bakkeøer er større end Bornholm. En bakkeø rejser sig som en ø på smeltevandssletten, men der er ikke tale om en ø. Bakkeøerne består også af blandet ler, sand og grus m.v., da der er tale om en morænejord. De mange vindmøller i Vestjylland står ofte på bakkeøerne for at komme så højt op som muligt.

# data[].attributes.body
Man har beregnet, at der forsvinder op til 40 cm af kystklinten pr. år. Det betyder, at Møns Klint vil være forsvundet om nogle tusinde år. Medmindre der sker noget andet i mellemtiden. Naturen bryder nemlig ikke bare ned - den bygger også op.

# data[].attributes.body
De eneste bjergarter eller sten, der er dannet i Danmark, er

flintesten. Flint stammerfra levende svampe og alger, som har

indeholdt mineralet kisel. Når disse organismer dør og aflejres,

kan kislen over lang tid danne den hårde og finkornedebjergart,

vi kalder flint. Det er en bjergart, som kan bearbejdes og formes

til redskaber og våben m.v. Det fandt mennesket ud af allerede i den tidlige stenalder.

# data[].attributes.body
En gletsjer vil begynde at smelte, når temperaturen stiger, og klimaet bliver varmere. Detkan gå hurtigt eller langsomt. Det hænder også, at store klumper brækker af iskanten og bliver liggende.

Hvis det i en periode alligevel bliver koldere,

kan isen brede sig igen. På den måde kan

iskappen eller gletsjeren endda glide hen

over de klumper, der brækkede af tidligere.

Når istiden er helt ovre, tusinder af år senere,

vil der i sådant et landskab være fyldt med

småbakker, småhuller og småsøer. Det kaldes et dødislandskab.

# data[].attributes.body
Kalk er et af de vigtigste i den Danske undergrund. Det bruges til en hel del. Planter kan også optage næringstoffer fra jorden lettere.